392 



bedömande af blotta probabiliteter. Likväl då, 

 under förutsättande att alla observationsfel inom 

 vissa gifna gränsor äro lika möjliga, det blifver 

 ett rena mathematiken tillliörigt problem, att, 

 för livar och en antagen function, bestämma 

 antalet af möjligheter, huru denna function med 

 ett o^ifvet antal af anförda observationer skulle 

 kunna förenas inom dessa gränsor ; och med 

 sannolikaste resultat icke annat kan menas, än 

 det, som sålunda har flesta dylika möjligheter 

 för sig; är klart, att undersökningen om en största 

 sannolikhet i allmänhet icke annat är, än en un- 

 dersökning om ett vilkor, för ett ma jcimum uta£ 

 antal af möjliga combijiationer ; och att således 

 icke mindre detta, än alla andra problemer de 

 maximis et minimis med fullkomlig mathematisk 

 bestämdhet måste kunna upplösas. 



6, En fullständig theorie häröfver är icke 

 allenast för alla phjsico-mathematiska veten- 

 skaper utaf yttersta vigt, utan äfven, för ett sä- 

 kert bedömande af en mängd förekommande 

 händelser i allmänna lifvet, ofta utaf ganska 

 mycken angelägenhet. Och må äfven nämnas, 

 att i sjelfva verket all andel af menskligt ve- 

 tande, som icke, på närmare eller fjermare håll, 

 slutar sig till en sådan theorie, emot förmodan 

 reducerar sig till ganska litet, fÖr hvar och en, 

 som med uppljst critik förmår, att granska sina 

 kunskapers olika grad af visshet, och dervid 

 äger, så väl erforderlig sjelfständighet i characte- 

 ren fÖr att våga göra sig redo för hvad han ser , 

 som ock nog redlighet, att alldrig förändra fö- 

 regifva annat, än hvad han verkligen erfar. 

 Långt derföre ifrån att anse en mathematisk 

 theorie om probabiliteter för ett menskliga snil- 

 lets blotta lekverk, vore jag tvertom benägen. 



