och 1796 anställa resor i de nordliga landska- 

 pen, till samlande af Geographiska , Geologi- 

 ska och Statistiska upplysningar, för att efter 

 hand begagnas vid en tillämnad beskrifning öf- 

 ver Sverige. Tillfälligtvis föranledde dessa re- 

 sor till utgifvandet af en Charta öfver Wester- 

 botten och Lappmarken, och snart dei^å lade 

 Frih. Hkrmelin grunden till det Geographiska 

 Charteverk öfver Sverige och dess Landskap, 

 som sedan af honom i i5 års tid fortsattes 

 med outtröttlig ifver och stora uppoffringar. 

 Såsom föga förberedt, mÖtte detta vidsträckta 

 företag mänga svårigheter, men genom ihärdigt 

 samlande af materialier, samt anställda mät- 

 ningar och kostsamma resor öfvervunnos de ef- 

 ter hand. Framför allt var bristen på tillräck- 

 liga och säkra Ortsbetämmelser känbar, men 

 äfven den afhjelptes medelst anskaffandet och 

 användandet af Chronometer och Spegelsextant, 

 de första Listrumenter af detta slag i Sverige, 

 med hvilka öfver 100 orters lägen blifvit be- 

 stämda. Då economiska omständigheter fÖran- 

 läto honom att år 18 10 upplåta Charte verket, 

 jned dertill hörande dyrbara samlingar åt ett 

 Bolag , under namn af Geographiska Inrättnin- 

 gen, uti hvilket han sjelf var en nitisk deläga- 

 re, voro 26 Ghartor utgifna, och han hade nå- 

 gra år före sin död den tillfredsställelsen att 

 se fullbordadt detta för fäderneslandet och sam- 

 tiden hedrande arbete, hvars upphof och fort- 

 gång härledde sig endast från en enskild mans 

 sällsynta uppoffringar, vetenskapsnit och foster- 

 landskärlek. 



Det var äfven denna kärlek for allmänt 

 väl, som hänförde Frih. Hermelin att vända sin 

 omtanke på begagnandet af de rika naturalster. 



