5, 



medgifva, äfven torde kunna begagna de stjer- 

 nor, som i sin öfre kulmination uppnå till och 

 med två graders sydlig zenith-distans. Likväl 

 skulle jag anse för rådligast, att äfven med tu- 

 ber af stark aggranderings-förraåga, icke begag- 

 na stjernor, som komma zenith närmare, än 

 på 5 minuters afslånd. 



§ 12. 



Då man icke kunnat observera en och sam- 

 ma stjernas begge passager, utan i dess ställe 

 2:ne stjernors ena passag, af h vilka den enas 

 deklination vore =S"^, och den andras =^„, låt 

 mMiJ. och nlSv föreställa de cirklar de dagli- 

 gen beskrifva omkring polen; m och n de punk- 

 ter, i hvilka man observerat dem; H^ och H^ 

 deremot svarande vinklar ne ZPm och ZPn\ X 

 den åtminstone provisionelt kända latituden, 

 hvilken för ett beständigt observatorium aldrig 

 kan vara felaktig på mer än en eller annan se- 

 kund; samt ändtligen i^-^ct^ och iV^ deremot 

 svarande beräknade vården på vinklarne PZm 

 och PZn; hvarigenom nemligen 



taner ä_=: tans; ^^ cosec H,„ cos x— cot Hsin X , 

 och tangÄ^= tång ^^ cosec H^ cos X— cot H^sXn x ; 

 eller ock, om man antager 



tång. 7W= cos ^ .cotS"^, 



D Ml IM' 



och tang.Tt^cos/^^. cotS"^, 



tång Ä^ra cot H^ . cosec m . cos (x+tw) , 



och tangct^=zColH^ . cosec /z. cos (x+ra); 



då blifver naturligt Ä^=öt^, om i sjelfva verkat 

 latituden vore precist hvad vi provisionelt antagit 

 den att vara, deremot, om ct^ icke befinnes lika 



