3o7 



rymme nog. I Sverige finnas bolag, hvilkas an- 

 gelägenheter utöfvat ett ganska märkbart infly- 

 tande på det allmänna. Ett bland dem utgöres 

 af bruks-societeten ; och äfven de större bruks- 

 bolagen kunna för sina orter räknas dit. Uti så- 

 dana angelägenheter begynte nu Rothoff taga 

 en verksara del,, och för kännedomen af jernet 

 var fristads-rörelsen, i Eskiltuna (hvarest den 

 största finsmides-tillverkning i Sverige äger rum), 

 som han vid samma tid öfvertog af fadren, gan- 

 ska lärorik genom beröringen å ena sidan med 

 finsmeden, och å den andra med förbrukaren. 



E. Rothoff hade redan 1810 ärft -*A^ i 

 Uddeholms bolag, stiftadt 174Ö genom testamen- 

 tarisk disposition af jernverks-anläggaren Bengt 

 Gustaf Geijer, hvars afsigt var, att genom en slägt- 

 förening gifva styrka åt den i Wermländska Elf- 

 daln nyskapade bruksrörelsen, samt betrygga släg- 

 tens välstånd i bredd med ortens stigande för-- 

 kofran. Då E. Rothoff inträdde i detta bolag, 

 lefde ännu stiftarens son, under hvars förvalt- 

 ning redan 1787 en ny kyrka och kapellslag 

 (^Gustaf Adolfs kapell) uppstått, der, hvarest för- 

 ut endast några få strödda porten eller finntorp 

 funnos. Den vöidnadsvärde gamle fann. snart hos 

 den unge E. Rothoff det ljusaste hufvudet, stör- 



j sta arbetsförmågan och det oegennyttigaste nitet 

 bland samtida intressenter, och att ingen £;«å, som 



; han, uppfattade stiftarens anda, samt förmådde 

 leda dagens vexlande opinioner bland mångsin- 

 nade delägare. E. Rothoff motsvarade den ål-» 

 driges förtroende, och hans ungdomskraft slöt 

 med den grånade erfarenheten ett förbund, hvar- 



I uti den sannaste patriotism utgjorde själen, slägt- 

 kärlek och hjelpsamhet formen,, outtröttlig verk- 

 samhet medlet, och ortens samt bolagets samti- 



