3i5 



skaper *). Sedan han funnit det Svenska valsa- 

 de jeinet, i jemförelse med Engelskt eller Svenskt 

 (smidt), öf ver vägande god t, tillägger han: "Gud 

 ske lof, att iden om härdsmältning och valsning 

 var en klar, riktig tanka, som kan slå rot 

 i fäderneslandet. Min glädje är ganska stor, 

 så att jag nu tror mig hafva lefvat till något, 

 genom deltagande i denna sak, — ." Hvem ne- 

 kar ämnets vigt? och hvilken tviflar väl derpå, 

 att sanningen föir eller sednare gör sig gällan- 

 de? Den ädle mannens glädje var ej allenast 

 stor, men den var renj och inga menskliga för- 



*) Det profvade jernet var af 4 slag (hvaribland sor- 

 terna Uj b och d Svenskt och c Engelskt jern): 

 Uj slaget under stångjerns-hammaren till 2| tums fyr- 

 kant, och utvalsadt till | tums rundt. 

 bj smältstycke, utvalsadt till g tums ruudt. 

 Cj Engelskt jern af 5 tums fyrkant. 

 dj slaget under stångjerns-hammaren till a^ tums 



fyrkant och utvalsadt till i tums fyrkant. 

 Det prqfvades på 2: ne sätt; 

 1:0 under tung räck hammare i hastig gång: 



Uj b och dj uträckte dels till |, 5 samt mindre 

 än I tums fyrkanter, dels 1 samma heta till 

 I och j^g tum platt o, s. v., befanns för- 

 träffligt. 

 Cj uträckt på samma sätt, fick i platta dimensio- 

 ner kant-brakor och trasades i fyrkant-dimen- 

 sioner. 

 2:0 i smidning för hand: 



bj pröfvades på allrasträngaste sätt i klyfning, ut- 

 bladning, hålslagning, uppstukning och böj- 

 ning, och förhöll sig i allo förträffligt; 

 så att det Svenska valsade jernet j jem- 

 fördt med Engelskt eller Svenskt (smidt) 

 är öf v er vågande godtj ända derhän, att redan 

 många smeder härstädes (i Eskiltuna) med för- 

 undran och beröm arbetat stycken deraf." 

 (Utur ett bref af Rothoff dat. d. gJVov. 1824.) 



