li*ill;iii(lcii kiiiidc iilplrnKi iiiliycket deraf. Frflgjir), 

 soii) noriion- värkl, Mel" siinrl fiiirtMiiAl för llcia 

 juTsoiicis ocli myiuli^liflcrs liaiidliiggiiiji'^', sciiaii 

 niÄngfaldiga och mAiigailadc försök, hvari Rot- 

 iFOTF iirvcii tni( iiTigon dfl, hade ytterligare be- 

 kräftat hvad han först laiin; del vaLsade, Svenska 

 jcrnet liade, genom tidningarne, varit erbudet M 

 alhiiänlieten till jiröfning; sniidesprof företeddes 

 iniör 1826 IMS hruks-societet. Kothoff fick da 

 äter ett lysande tillfälle att utveckla sin sällsyn- 

 ta talgafva, för att utverka societetcns tillstyr- 

 kande, rörande anläggning af valsverk; ehuru 

 denna gång utan önskad verkan. Oaktadt allt det 

 motstånd, som frågan om jernvalsning i stort rön- 

 le hos socielelen, beviljade likväl Kongl. Maj:t 

 ganska vidstiäckla och förmåidiga privilegier för 

 anläggningen. En aklie-teckning Öppnades, li vil- 

 ken dock, i anseende idl omständigheter, hvilkas 

 undanrödjande icke stod i någon enskilds makt, 

 icke motsvarade behofvct. 



År 181 I antogs E. Rothoff till v. Notarie i 

 Bergs-Kollegium; ar i8i4 till kemisk stipendiat 

 derstädes, sedan han i8i3 erhållit Geschworners 

 namn och värdighet. Han föriättade sedermera, 

 på Kongl. Bergs-Kollegii förordnande, den un- 

 dersökning vid Ädelforss guld verk, som grujida- 

 de be.Gkitet om dess nedläggande. År 1828 blef 

 E. RoTHOFF, tillika med f. d. Assessoren P. Lager- 

 hjelm, af Kongl. Maj:t förordnad alt företaga 

 granskning af bergsförfattningarna, samt i imder- 

 dånighet afgifva förslag till de rättelser och för- 

 bättringar uti desamma, som kunde finnas ända- 

 målsenliga. Detta uppdrag fullbordades efter 

 hand, så att är 1824 ingafs underdåniga förslag 

 till grunder för stångjerns-smidets friare utöf- 

 ning, samt en friare tackjernshandel; år 1826, 



