24 



således bl o II 2 procent mindre än rätta medelaf- 

 ståndet, ehuru der ej var särdeles a (lagset. Med- 

 let af sidornas midters afslånd befanns deremot 

 = 17,30 och således ganska nära det rätta. Arilh- 

 metiska medlet af dess hörns afslånd befanns mera 

 afvikande, och det helt naturligt, då vid hörnen 

 (Lill lika afslånd) öfver hufvud ej finnes mera än 

 en tredjedel så många aflösningspunkler, som vid 

 sidornas midter. Som man ser är ämnet af stort 

 ouifån'' och skulle vi skrifva en bok derom, vore 

 det nödigt all för de hufvudsakligaste figurerna 

 bestämma medelafståndet, men i en liten obetyd- 

 lig afhandling torde det vara nog, alt blott ännu 

 tillägga el t par problemer. 



M All finna cirkelsegmentets medelafstånd från 

 sin spets. (Jic/. 5.) Ta b. I. Kalla radien r, vinkeln mel- 

 lan dess tangent och chorda (PB = ) % för \p, så är 

 vinkeln vid periferien PAB också =\J/ och således 

 den vid medelpunkten = 2\p, Ii va rf öre £ = 2S\£> 

 och följaktligen dess distanssuinma = ^fz 3 d^ = 



- § r $ /S^ 3 cfy = Const. - ^ • C'4/(2+S-4/), der ^h=o 



ger const. = — - • r 3 , som också år integralels vär- 



de, när \|/=räl, och således lika hallen kelns di- 

 stanssumma till sin spets eller diameters ända, 

 h varifrån dess medelafstånd följaktligen blir = 



2. lör P „ i i t ..i 



= — — ; men Iran medelpunkten ar del = §r. 



Dessa förhålla sig således såsom 16 : 'åw eller det 

 förra är omkring § större än delta. 



Ar deremot fråga om cirkelns eller dess seg- 

 ments medelafstånd från hvad punkt som helst, så 

 kan man ej undvara de ellipliska integralerna. 

 Ty cirkelns allmänna eqvatiou är x 2 +y 2 = l 2ax-h 

 4-26^+c. Sättes derföre x — zC\l>, och y = zS\^ r så 



