41 



dets sist utvecklade delar, h vilket ock af Schi.eiden 

 viclhålles. Men 0111 nu, åtminstone hos några väx- 

 ter, Links antagande, alt stiplerue bildas före bla- 

 det, är rikligt, så måste antingen tvifvel uppstå 

 om den Scideidenska blad-definitionens liktighet, 

 och dermed om förklaringen af många delar, hvars 

 natur man velat af utvecklingshistorien bestämma; 

 eller, om definitionen antages som riktig, måste 

 stiplerna icke vara en del af bladet, såsom de af 

 nästan alla författare antagas vara. 



Om nu observationerna på visst sätt bekräfta, 

 att stipler och blad skilja sig genom vissa karak- 

 terer, men man dock vidhåller metamorfoslärans 

 hufvud-dogm — om vissa till olika oiganer ut- 

 vecklade delars ursprungliga identitet — , så uppstår 

 i andra rummet fråga, huruvida de organer, som 

 ansetts som metamorfoser af bladet, möjligen kunde 

 vara metamorfoserade stiplei ; huruvida det kunde 

 vara rikligt att skilja emellan blad och metamor- 

 foserade blad-delar å ena sidan, och stipler och 

 deras metamorfoser å den andia? 



Men har metamorfosläran, genom antagandet 

 af t v en ne parallela organ-serier på växten, blifvit 

 i väsendllig mån förändrad, kunde lätt något tvif- 

 vel uppslå om tillförlitligheten af älven dess för- 

 sta hufvudsatts. Gifves det måhända delar, som 

 icke äro metamorfoser af hvarken blad eller stip- 

 ler? motsvarar t. ex. h varje blomdel nödvändigt 

 ett blad eller en stipel, eller kan måhända en 

 viss del, som, i den händelse ingen metamor- 

 fos ä"t rum, skulle utvecklat sig till ett enda 

 blad, genom metamorfosens inträdande utveckla 

 sig till en hel blomma eller ett helt blomster 

 (inflorescens)? och följaktligen, är möjligtvis anta- 

 gandet af organets (eller individels) öfvergång till 



