42 



elL annat melaniorfoseradl organ (eller individ) i 

 sjelfva verket orikligt? 



För antagandet af en uppstigande metamorfos 

 lios växten, ligger nödvändigt åsigten ora växt- 

 individets sammansättning af många skiljda orga- 

 ner till grund, och att det är organerna som ge- 

 nuin metamorfosens inträdande förändras. Man 

 jemför sålunda väx t metamorfosen med de förän- 

 d ringar, som hos samma djur föregått med ur- 

 sprungligen samma organer (t. ex. med olika ver- 

 tebrer). Emedan knoppen, som man vanligen an- 

 sett representera växtindi videt, är till sin utveck- 

 ling obegränsad, så har också begreppet växtindi- 

 vid förbli fvi t obestämd t. Men om det nu skulle 

 visa sig, alt, genom stiplernas antagande som eg- 

 na organer, det som man ansett för en knopp 

 \ore en sammansättning af flera, och att en en- 

 kel knopp i sjelfva verket består af ett bestämdt 

 antal organer, så måste också begreppet växt indi- 

 vid derefler bestämmas. Växlmetamorfosen »e- 



ö 



nomgås då icke af organer, men af individer. Det 

 är olika generationer som framkomma i allt högre 

 utvecklingar, liksom hos Getingen m. fl., neutrer, 

 hannar och honor framkomma som olika kullar, 

 den ena efter den andra. 



Jag har antyd t några af de frågor, som na- 

 turligen anknyta sig vid en undersökning om 

 stiplernas förhållanden och bestämmelse. En del 

 af dessa frågor äro principfrågor, h varpå hela ve- 

 tenskapens behandling i sjelfva verket h vilar, och 

 hvilka, såsom det synes ulan dissensus afgjorda, väl 

 numera anses såsom den oumkullstötliga bas, h varpå 

 den vetenskapliga botaniken för närvarande upp- 

 bygges. De få observationer, jag nedanför går att 

 ' framställa, kunna icke göra anspråk på att h var- 

 ken vederlägga eller stadfästa dessa vetenskapens 



