48 



samma, öm all nybildning förrginge vid spetsen, 

 afsälla diaphragmat der, Ii vilket icke är fallet. 

 Diaphragmat bildas först sedan cellulen (den fort- 

 växande öfversta) uppnått den dubbla cellul-läng- 

 den, då diaphragmat bildas vid rnidlen 1 ). 



Nägeli aniar hos Brjopsis, alt all nybildning 

 sker vid spetsen, men skiljer dock emellan axlar, 

 med obegränsad, och blad, med begränsad utveck- 

 ling. Han synes alltså utgå ifrån en annan åsigt 

 om det bestämmande för växtens 2:ne grundor- 

 ganer; han synes blott skilja dem genom den 

 obegränsade eller begränsade utvecklingen. Men 

 nu är förhallandel., såsom mäii hos Bryopsis plu- 

 niosa m. fl. lätt kan öfverlyga sig, att dessa så 

 kallade blad med begränsad utveckling än verk- 

 ligen 



') Öfver sjelfva sättet huru diaphragmat bildar sig äro 

 meningarne olika. Mohl har observerat, att delnin- 

 gen försiggår derigenotn att en skiljevägg småningom 

 växer utifrån inåt, begynnande såsom en cirkelrund 

 transversell upphöjning på insidan af den cylindriska 

 cellulen och småningom utbredande sig inåt, tills den 

 når c-ellulens centrum och sålunda delar den i 2:ne. 

 Enligt Nägeli afsnöres cellulen först ringformigt, 

 hvarefter plötsligt en fin linea synes på en gång ge- 

 nomdragen cellulens lumen, midt uti den ringformiga 

 insnörningen, antydande den på en gång bildade skil- 

 jeväggen. På det ställe, der diaphragmat bildas, skil- 

 jer sig cellul-innebållet i 2:ne delar, från båda delar- 

 ne secerneras slem, hvaraf skiljeväggen uppstår. Eme- 

 dan slemlagets ursprung är dubbelt, så måste skilje- 

 väggen också bestå af 2:ne lameller. Schleiden har 

 antagit Nägelis observation såsom den riktiga och 

 säger att det felaktiga i Mohls observation af Nägeli 

 blifvit ådagalagdt. Jag skall härvid endast tillåta mig 

 nämna, att jag haft tillfälle att till alla delar bekräfta 

 Mohls observation, men att möjligen den förklaring 

 han lemnat af fenomenet torde ännu lemna rum för 

 tvifvel. 



