65 



de växter, som ha stiplerna sammanhängande 

 med bladet. 



Äfven de förfat lare, som göra sliplerna Lill 

 delar af bladet, medgifva i sjelfva verket, att för- 

 hållandet icke är sådant hos några vissa växter, 

 der stiplerna äro fulikomligen skilda ifrån bladet. 

 Men de erkänna icke här, att dessa organer äro 

 stipler, ulan förklara dem i stället för blad af en 

 egendomlig form. Kan det alltså visas, att dessa 

 blad af egendomlig form äro analoga med sliplerna 

 hos andra växter, så torde det medgifvas, atl stip- 

 lerna äro egna organer, åtminstone för så vid t 

 som de antydda författarne hade rätt att anse dem 

 såsom från de normala bladen skiljaktiga organer. 



Schleiden säger (Grundz. p. 484) ''13ei Pothos 

 kommt es nicht selten vor, dass siefa die Blätter 

 regelmässig abwechselnd ganz verschieden entwic- 

 keln, indem eins aus Blatlscheibe, Blattsliel, Schei- 

 dentheil und Nebenblattscheide beslehl, das fol- 

 gende aber allein als eine dunne häutige Scheide 

 auftritt, die weder Nebenblallscheide noch Schei- 

 dentheil, sondern eine ganz abweichende Form 

 des ganzen Blattes ist — folia dimorpha, foliis ince- 

 qvalibus alternantibus. ,, 



Huru förhållandet kan vara hos andra Pothos- 

 arter har jag icke haft tillfälle undersöka; men 

 hos Anthurium Harrisii finner jag intet, som kan 

 ge anledning att i der förekommande organer se 

 något annat än stipler och blad. Det enda afvi- 

 kande ligger deri, att den ena stipulan är till for- 

 men olika och sitter något högre än den andra, 

 h vartill dock öfvergångar finnas hos andra växter 

 (Ulmus). Stiplerna äro stora röda, bladen gröna. 

 Ställningen är i ofrigt följande: ytterst finnes en 

 stipula (a, a\ a 2 ), som har utseende af alt vara 

 K. V. A. Handl. 1849. 5 



