71 



mansatl. Gifves det icke några karakterer som 

 närmare kunna bestämma en enkel knopp? 



Fästa vi oss åter vid Liriodendron, så befin- 

 nes knoppen, då den först öppnar sig om vå- 

 ren, beslå (l:o) af 2:ne slipler, (2:o) af ett blad, 

 som (3:o) uppammar en ny knopp i sin axill. 

 Denna nya knopp är sammansatt på samma vis. 

 Blad och stipler alternera alltså regelbundet. Li- 

 kaså är förhållandet hos Amenlaceerna, hos Rheum 

 och Ficus, der ochrean alternerar med bladen, och 

 i allmänhet hos hvilken med stipler försedd, växt 

 som helst. Men emedan ofta den sammansatta 

 knoppen öppnar sig nästan samtidigt för hela sin 

 längd, så synes ingen gräns emellan deri ingående 

 delar. Men hos Liriodendron, Ficus, Rheum o. s. v. 

 öppnas de enkla knopparne successivt, med län- 

 gre mellanstånd, och det visar sig derigenom hos 

 dem tydligare, att hvarje enkel knopp består af 2:ne 

 stipler och ett blad. 



Då hvarje (asillar) knopp sitter i axillen af 

 ett blad, tyckes det kunna vara likgiltigt antin- 

 gen jag säger, att det är bladet som öppnar (den 

 sammansatta) knoppens vegetalions-cyclus, hvil- 

 ken sedan fortgår med alternerande stipler och 

 blad, eller jag börjar med stiplerna. Men i sjelfva 

 verket är förhållandet icke så; stiplerna äro nöd- 

 vändigt knoppens nedersta, begynnande organer. 



Det har redan blifvit anmärkt att hos Lirio- 

 dendron är det de 2:ne bruna stiplerna, som be- 

 gynna serien af organer i den nya års-knoppen. 

 Hos Humulus finnes, jemte de blad och stipler som 

 tillhöra hufvudstammen, axillar knop par, som be- 

 stå af (l:o) ett sessilt fjällpar (stipler), inneslutande 

 en på stängel-led höjd knopp. Denna utgöres af 

 (2:o) ett nytt stipelpar, omslutande sina blad, hvar- 

 efter åter följa stipler och blad o. s. v.; begyntes 



