73 



Sammanfattningen af flera enkla knoppar ut- 

 gör en sammansatt och motsvarar det begrepp som 

 man vanligen gör sig om en knopp. Den kan 

 vara sammansatt af enkla antingen 'juccessivt sig 

 utvecklande (Liriodendron, Fagus) eller afsamtidigt 

 framkommande (Staphylea), då flera blad, med hvar- 

 dera sina stipler, anläggas på en gång. Sällan 

 synas (lera knoppar uppstå bredvid livarand ra 

 inom samma slipélpar (Polygonum, Rumex). 



Det synes mig icke inverka på dessa bestäm- 

 ningar, att stiplerna lill mänga knoppar icke kom- 

 ma till utveckling. Det har ofvanföre blifvit vi- 

 sadt, att hos mänga växter (Hakea, Ribes, Calliste- 

 mon, Asken, Syrenen, Lönnen, o. s. v.) har den 

 till utseendet enkla knoppen uppkommit derige- 

 nom, att stiplerna endast komma lill utveckling i 

 de yttre enkla knopparne, bladen ensamt i de 

 inre och öfre. Men emellan båda gifves det mel- 

 lanformer, der både stipler och blad framkomma. 



Jag har ofvanför sökt visa, att växtens ap- 

 pendikulära organer äro af 2:ne olika slag, blad 

 och stipler. Undersökningen af bladknoppen vi- 

 sar, alt en enkel knopp, åtminstone så ofta orga- 

 nerna komma till full utveckling, ut°öres af båda 

 dessa växtens grundorganer : bladet (såsom cen- 

 tralt) ett enda, stiplerna ^såsom lalerala) 2:ne. Äro 

 grundorganerna tvänne, så låter det sannolikt, att 

 båda böra ingå i det enkla växtindividet. Men 

 växtindividet, reduceradt till sin enklaste form, 

 synes ock blott böra utgöras af växtens grundor- 

 ganer. Men tillika ingår i den enkla knoppen en 

 axel-del, och det är dess förhållanden, som nu torde 

 böra undersökas. 



V. Stiplernas förhållande till axeln. 

 Det har ofvanför blifvit anmärkt, att de ap- 

 pendikulära organerna anläggas samtidigt med den 



