88 



spetsen. Bladen äro ofta petiolerade, mer el- 

 ler mindre delade, ofta bildade i flera repri- 

 ser, i det en longitudinel costa först bildas, 

 derifrån laminans flikar eller småblad ut- 

 skjuta; nerverna äro också vanligen pinnat- 

 eller palmat-grenade, ocb utgående ifrån costan. 

 5:o Stiplerna, om fullt skilda ifrån bladen, ha 

 en tendens att bli färgade; i en sammansatt 

 knopp (Acer, ÅZsculus) äro de inre perula? 

 ofta starkare färgade än de yttre. 



Användas dessa ifrån undersökningen af blad- 

 knoppen deducerade corollaria på blomknoppen 

 och dess delar, så synes mig följande bestämnin- 

 gar deraf böra följa: 



l:o En blomknopp motsvarar vanligen en sam- 

 mansatt knopp. 



2:o De yttre blomknoppens delar äro alltså pe- 

 rulag. Tepala och Stamina synas väl då böra 

 anses motsvara stiplerna, karpellar-bladen re- 

 presentera väl bladen. 



3:o Internodierna emellan blommans delar kom- 

 ma icke till utveckling. Blomdelarna, decus- 

 serade eller ställda i spiral, bilda kransar, 

 vanligen tydligare och mera slutna än i blad- 

 knoppen. 



4 — 5:o Sepala och Petala äro vanligen sessila, 

 enkla och odelta, med longitudinella och pa- 

 rallela hufvudvener. De ha en öfvervägande 

 tendens att bli färgade. De inre (petala) äro 

 vanligen starkare färgade än de yttre (sepala). 



Under förutsättning alltså att de resultater, 

 h vartill undersökningen af bladknoppen synes le- 

 da, äro användbara på blomknoppen, så äro väl 

 blomdelarna att anse som metamorfoser af dels 

 stipler, dels blad. 



