INaturalhistoriska forskningar hafva utred t, alt 

 det märkvärdiga växtämne, som under namn af 

 gutta percha år 1843 för första gången infördes 

 till Europa, härstammar från ett till Sapotaceernas 

 familj hörande träd, Isonandra Gutta Hooker, på 

 malajiska Pertscha benämdt, och utgör den i luf- 

 ,ten intorkade mjölksaft, som i stor ymnighet 

 frambringas i växtens kärl. Det är på samma 

 sätt, som saften af Siphonia Cahuchu genom förlu- 

 sten af sin vattenhalt bildar kautschuk. Detta lika 

 förhållande vid uppkomsten af dessa tvenne i tek- 

 niskt afseende äfven lika vigtiga ämnen, kautschuk 

 och gutta percha, har, som det tyckes, föranledt 

 de kemister, hvilka närmare studerat gutta per- 

 cha, att äfven antaga hos densamma en med kaut- 

 schuk öfverensstämmande sammansättning. Men 

 de numeriska bestämningar, hvilka borde bekräfta 

 detta antagande, äro ingenting mindre än afgö- 

 rande: så har Soubeiran, som sednast och full- 

 ständigast ur både fysisk och kemisk synpunkt 

 beskrifvit gutta percha, funnit deruti, efter dess 

 upplösning i terpentinolja och utfällning med al- 

 kohol, i tre analyser: 83.5 — 83.5 — 83.4 procent kol 

 och 11.3 — 11.3 — 11.5 pc. väte, medan Douglas 

 Maclagan, som meddelat den första analys på gutta 

 percha, derur erhållit 86.36 pc. kol och 12.5 pc. 

 väte och Faraday i kautschuk bestämt kolhallen 

 till 87.2 pc. och vätehalten till 12.8 pc. Det var 

 isynnerhet förlusten af 5 pc. , jemte den betyd- 

 liga afvikelsen från den supponerade sammansätt- 



