27 



utan tecken till cryötallisaticn. Drar åfven fugtig- 

 het åt sig ur luften och blir flytande. 



Vinsyvade Alkalit år låttlost i vatten , i synner- 

 het med öfverskoit på syra. Efflorescerar vid af- 

 dunstning. 



Det egna Alkalit erhålles Caustikt om en 

 blandning af det kolsyrade med omkring tre gån. 

 ger så mycket släckt caustik kalk utrores med vat- 

 ten till en tunn välling och därmed kokas under 

 flitig omskakning ^ k 6 timmar. Lösningen som 

 nu innehåller alkalit caustikt, silas, inkokas till 

 torrhet i silfver- degel och smaltes. 



Sådant jag på detta yis erhöll det, var det 

 crystalliniskt i brottet , hade en brännande alkalisk 

 smak alldeles som caustikt Kali eller Natron, men 

 bibehöll sig oförändrat i luften utan tecken till de- 

 liquescering och var ganska troglost i vatten, lik- 

 väl ej till den grad som det kolsyrade. Jag bor 

 dock nåmna att det erhållna alkalit ej var fullt 

 caustikt, emedan det lostes i syra med utyeckling 

 af litet kölsyregas. 



Det i fråga varande Alkali? skiljer sig för- 

 nämligast från Kali och Natron genom sin utmärkta 

 svårlosthet i vatten, genom sin egenskap att med 

 Saltpetersyra och Saltsyra bilda deliquescenta salter 

 och åndteligen genom sin betydeliga större må,tt- 

 nings-capacitet samt deraf följande större syrhalt, i 

 hvilket afseende det åter tyckes nårma sig mera till 

 jordarterne, serdeles Talkjorden, som jemvål åger 

 egenskapen att msd Saltpetersyra och Saltsyra gifva 

 deliquescenta salter. 



På Herr Prof; Berzelii tillstyrkan har jag 

 kallat det nya alkalit Lithion af Giekiska ordet 

 A;5o? sten, efter som detta alkali först blifvic 

 iråfTadt i Stenriket. 



