9S \ 



hvars kropp blott ar en tunn membrar.Ss såck , och i 

 hvars fot ånnu tyckes sta qvar inom Floras gebiet. | 



Detta phenomt-n år mårkvårdigt och lemnat ^ 

 Dss ånnu ett bidrag till den sats, stt Xaiurtn vid - 

 bildandet af djurformerna, icke blott iakttager en | 

 viss analogie, utan åfven utvecklar sig i samma i 

 direction, neinligen frän den andan af diurkroppen ^ ', 

 der hufvudet finnes till motsatta ånJan. Att detta ^ 

 intråffsr hos Stjelkcljuret ^ år klart af det foregående. ' 

 Ja_2; skall åfven framdraga några få bevis for den- ' 

 na sats af de andre Diurklasserna : j| 



Hos jnenskliga fätns utbildas först hufvudet, i i 



förhållande till ofriga kroppen. Då extremiteterna 'i 



visa sig, framkcfiima de ofre, som siita hufvudet ; 



närmast, forrån de nedre. Hes Skdiiiunden finnas J 



val både främre och bakre extremiieter, men del 



främre åro långt mera utbildade, och hafva 5 tår, | 



som åro forsedde med naglar. De bakre åro nå- * 



■t J 



stan hopvexta med svansen. Hos Huakn, som | 



bland Msmmalia står på en ån lägre utvecklings* 1 



grad, åro de fråmre extremiteter fenlika, och dess | 



utgreningar (tårna) gömda inom den allmänna be- I 



tåckniugen ; således anda långt mera utbildade ån "i 



de bakre, hvilka endast visa sig som en horizoh» ;| 



tal klufven fiskstjert. Hos de fullkomligare am- 1 



phibier (t. ex. Råna, Lacerta &:c.) finnas både fråmre 1 



och bakre extremiteter. Hos Sirenen, som står på \ 



en lågre grad, utvickla sig aldrig mer ån de två ! 



fråmre. Hos de ofriga af samma klass (ormar* 



na) forsvinna åfven dessa fråmre. \ 



De flesta Fiskar åro forsedde med finor, soni | 



tyda spåren efter båda slags extremiteterna. Hos |i 



ApodeT forsvinna de bakre, och endast de fråmre 1 



liernå. 



i ■ 



Detta 



