132 



På 5stra KallsjSns stränder förekommer redan 

 Salix glauca 7), hvilken ieke befunnits nedstiga till 

 egentliga slättlandet, och således kan räknas till 

 de vexter som beståtnma fjällens skogsregion *). 



Vid bestigandet af detta Qå^I (Lat. 65°,3o') 

 mSta ^allvåxterne i följande ordning: 



(D. 9 Juli.) På omse sidor om kårrvågen 

 från Husa Hytta till Bjelkesgrufvan : Stellaria 

 iilighiosa var. (^, Saxifraga aizoides, stellaris 8)j 

 J^ermiica alpina ^ som vid denna sin nedre grans 

 ofta år 7 — i o tum hog; Stellaria Cerastoides L. 9); 

 Alchemilla alpina; Silene acaulis 16), (D. 20 Juli.) 

 Eriophoritm capiiatum; jfuncm casianeus, båda stun- 

 dom på sjelfva vågen; Astragalus Oroboides vid 

 Sicutåns stränder ofta mera ån fothog; (D. 34 Aug.) 

 Gnaphaliiim supinum "Wild. ii)på grushogarne of- 

 vanfore Bjelkesgrufvans vindhus; Gnaph, fmcatiim 

 bland buskarna ofver allt; (9 Julii.) Pinguimla 

 villosa, som i Jämtlands fjåll endast tråiFas på den 

 mera ^plami siibalpina region f hvilken består afraoss- 

 lager, i synnerhet af Sphagnay och år bevåxt med 

 Sal. glauca och Einpetrum; Pediciilaris lapponica 12), 

 den forstnåmndes alltid såkra foljeslagerska; Betitla 

 alba hiimilioy , mycket sållan (i Ulldalen) blandad 

 med en Mellanart (5. piimila mihi L c.) emellan 

 alba och nana 13); Salix herbatea 14), blandad 

 med den nu mera knappt fingershoga Betula nana, 

 som begynner försvinna; Arbiitin alpina **); Dia- 

 penzia lapp. vid omkring 300 famnars sluttande 



sätter mig endast med vexternes progression pl dess sidor, så- 

 som på en gång upplysande för vextgeographen och botanisten, 



* ♦) Papilio Embla och Chryseviela laj>pon. L, bebo i ömnighet 

 denna region. 



**) Blommade icke igi?^ hva»förc knappt nägot enda bär syn- 

 tes o;n hösten; andra år ikall den producera en myckenhat af 

 blommor. 



