»33 



höjd från Grufvan, utmärkande Regio alpina; ^nu- 

 ens spadiceiis- Wahl. Fl. Lapp. 1 5). Menziesia cceru' 

 ka ; Saiix reticidata ; (20 Jul.) Dryas octopetala; Eri» 

 gtron uniflorum 16); (9 Jul.) Cardamine beUidifolia; 

 Rheum digynum; Cerastium alpimim villomm 17); 

 Saxifraga oppositifolia , hängande i famnslånga ru- 

 skor i de lodråtta klippväggar som vidtaga i regio 

 frigidaj samt i smärre sprickor; (20 Jul.) Andro* 

 meda hypnoides; Saxifraga nivalis minor och i^. ri- 

 vidavis i klyftor dit solsirälarne sällan eller aldrig 

 intränga; den i Jämtland alltid enbloramiga Äamm- 

 cnliis gUcialif ig) och Ron. pygmccm. 



Sä snart desse högsta fjållvexter begynna vid- 

 taga, träffas de alltid på våtare stållen, ej sällan i 

 sjelfva vattnen, som framvälla undan snodrifvorne; 

 men ju högre man följer dem, på desto torrare stål- 

 len uppstiga de. 



Den högste phanerogam på Fjållen år ^uncus 

 arenatus "Wahl. som bebor till och med ofversta top- 

 pen af Areskutan, der forofrigt intet finnes utom 

 Andrecea alpina^ och några fa Lichenes^ såsom CEderif 

 cylindricus och dylika. 



Dålderne , som omgifva de många nyfödda 

 båckarne, tillocka sig de lågre vexterne, såsom Bart- 

 sia , Viola^ biflora dlchemilla vidgaris Rheum digymim, 

 Tormentilla, Geraniitm sylvaticum m. fl. På dylika 

 stållen, utan bestårad plats, förekomma Aira alpi- 

 na L. 19), (af mig endast tagen i Blåstensdalen den 

 25 Juli) Poa läxa 20) och flexiiosa, jåmte Agrostis 

 alpina 21). 



I de angenäma dalar, som ligga mellan Åce- 

 clfven och Åreskuifjållet observeras följande, hvil- 

 ka icke synas inskrånka sig inom vissa höjder, men 

 dock icke aflågsna sig från fjållets fot; Tussilago 

 frigida 22) (d. 16 Julii utblom.}; Erigeron alpi» 



