»35 



Renfjållen utestånga frän dessa bygder de mildare 

 vindarne. 



Jordtemperaturen (Tjufkållan vid Tångbåle, 

 d. 15 Juli) 2^6 — 3°o (d. 30 Aug). 



Snaaraliogen, det betydligaste af Handöls fjåll, 

 anser jag vara en fjerdedel högre ån Areskutan el- 

 ler omkring 5800 fot ofver hafvet, dels af den 

 större hojdvinkel detta fjåll synes aga, dels af ve- 

 getationen , som redan år subalpin vid de foten om- 

 gifvande vattnen. En del af de högre regionernes 

 vexter visa sig till och med omnigt nog omkring 

 strommarne, t. ex. vid Handolans fall, få fot of- 

 ver Ånnsjon: Salix retictilata, Rhodiola, Arabis at^ 

 pina och Cerastimn atpimim. Detta fjålls subalpina 

 region år mera gråsvext ån Areskutans och hyser 

 i myckenhet (d. 16 Juli) Phacafrigida ^o),Kobre' 

 sia caricina ^i)f som blommande, knapt år fingers- 

 hog, men fröbärande 7 — 8 tum. Carex fupestris ^ 

 nsmlata, saxatifis 32), piiUa m. fl. hvilka högst säll- 

 synta på Areskutan, utgöra hår en betydlig del af 

 vegetationen. Aiigelica Archangelica 33), som ut- 

 mårker sig från alla mig bekanta arter genom sin, 

 i proportion mot bladen och umbellernas storlek 

 och alla delars tjocklek, korta stjelk, samt blom- 

 mornas fårg, Rhodiola och Pedicidavis lapponica, åro 

 hår omnigare ån annorstädes; vid vattnen begyn- 

 ner den sköna guUgula Pedimlaris versicoior W ahl. 

 34) och tilltager i mångd ju h-6gre man uppstiger 

 på fjållet. Saxifraga ccespitosa (utbl.) mycket såll- 

 synt på torra klippor, ^Isinella biflora och (i Sept. 

 uiblom.) A. strida t vexa blandade på fugtiga 

 klippor med Astragalus Oroboides o. d. Nedom 

 högsta coniska toppen af fjållet finnes blandad med 

 Salix herbacea Doct. "Wahlenbergs S. polaris 35), 

 som åfven utan blommor^ lått urskiljes med sina 



