, »39 



fexa 45). Med den förra funnos blandade Vtvonica 

 saxatiiis , Silene mpestris, Cheiranthns Erysimoides och 

 u^tpknium viride, hvilken sistnämnde dock förekom- 

 mer omnigare pä Svenska sidan. I samma trackt 

 förekomma de eljest myckel sällsynte, ActcEa spica' 

 ta t Urtica dioica (fol. glabris), Stachjjs sylvatica och 

 Pterit aqnilina. 



Uti grSnstrackternes ofta djupa och afRubusCha- 

 maemorus i yttersta mångd bevexta kårr, åro Navthe' 

 emu osstfragiim'^^ ^ jfimms sqiiarrosus 46) och Ca- 

 rex snxatilis , åfvensom på något högre ställe Ca- 

 rex Biixbamni var. 47) , och Pingnicula villosa 

 mycket omnige. Vid norra stranden af sjön Bjork- 

 vaitnet pä gränsen mot Sorli, vexer sparsamt Ca» 

 rex JVonmkoldiana Fl. D. och hvarest jag endast fun- 

 nit hannen 48). 



Det af Svenska Geologer så mycket omta,!- 

 ta Portfjälkt, förekommer på det stallet der Riks- 

 gränsen från sin afvikning åt slättlandet åter in- 

 träffar med stora fjällryggen. Det år i Botaniskt 

 afseende foga mårkvårdigt, och bor endast anses 

 som ett forberg till de, om ej högre, dock snori- 

 kare berg som tillstöta inom Norrige. Icke eller 

 synes Kålen i allmänhet återfå den betydande håjd, 

 som utmärker densamma i sydvestra delarne af 

 Jåtntland, utan aftager den sniåningom mot grän- 

 sen af Asele Lappmark, for att icke återtaga sin 

 förra höjd forrån vid inträdet i Piteå Lappmark. 



Sjelfva Portfjåilet, som fått sitt namn af en 

 från lånare håll synbar öppning eller remna på 

 ffållet, till |:delar af dess höjd, uppnår knappt al- 

 pina region och hyser på sina högsta toppar Ra' 

 mmculuf pygmceiis , Diapenzia mycket sparsamme , 



■*• — II I I ■ U ll I 



*} Kallas i Jämtland Svululök , och bonden säger att då den 

 första d. ä. den nedersta blomman utvecklar sioj, blommar kor- 

 net, och då den ötversta blommar är det moget. 



