»41 



ter åfvensom i de egentliga fjällen hSgst osäker ; 

 de som finnas åro oduglige, dels emedan de för 

 stenartens fasthet ej kunna trånga tillräckligt djupt, 

 dels emedan de pä. närmare eller fjårmare håll upp- 

 komma från qvarliggande snodrifvor och bibehålla 

 en derefter proportionerad lågre eller högre tempe- 

 ratur, så att man efter behag kan få temperaturen 

 sankt anda till fryspuncten *). 



Vid nedstigandet af fjällen på den Norrska 

 sidan y (Snaasen Socken Lar. 64° 16') antager natu- 

 ren ett mildare utseende ån på den östra sidan, och 

 betäcker en leende grönska hojderne der landtman- 

 nen anlagt sin koja och sin lilla åker. Ett korta- 

 re och fåljakteligen brantare afFall for fjällens vat- 

 ten åt denna sida ån åt den Svenska, förekommer 

 bildandet af de vidsträckta kärr och myror som ut- 

 märka den sednare, och solstrålarnes hastigare ver- 

 kan på en mera vattenfri jord böra, i förening med 

 hafsluftens inflytande, (hvilket synes bestå i en jäm- 

 nare fordelning af luftphencmenen^) göra åtn Norr- 

 ska sidan vid samma bredd som den Svenska, vi- 

 da mildare och tillgänglig for en sydländtare eller 

 så kallad maritim vegetation. Således skall hvetet 

 ofta med fördel ännu odlas tätt under fjällen i Snaa» 

 sen Socken, och äppleträden gifva afkastning vid ågen- 

 domar 4 mil norr om Trondhjem, hvars latitud år 

 63°,35'52". Afven är denne mot eftermiddagsso- 

 len mera direct vända sida af fjällryggen under li- 

 ka polhöjd, långt mindre rik på fjällvexter, hvilka 

 då de finnas, tagit sin tillflykt i de för solstrålar- 

 ne bäst gömde skrymslor af de branta bäckstrån- 



*) I följe hvaraf man när som hälst kan erhålla en och samma 

 vext, i alla möjliga tillstånd, och således ingen besttirad Mom- 

 ninj?$tid ftJr fjillvexter uppgifvas; jag fann t. e. d. 16 Aug. 

 på Portfjållet efter olika nöjd och afstind frin den qvarfiggan. 

 de snön, Hvitsippan och Viola biflwa, ftul^Ufftnd*» bl9n>Ji>«n- 

 de och nyss germinwande. 



