174 



Men fastan jamnvigt på en Hafsiäng äger 

 rum emellan tvånne tyngder, når dessa åro till 

 hvarandra tvartoin som deras afständ ifrån bvllo- 

 punkten eller underlaget { Hijpomochlhmi) ; eller, 

 hvilket kommer på ett ut, når bagge tyngderna, 

 hvar och en muhiplicerad med sitt eget afsiånd 

 ifrån nyssnåmde punkt, gifva å omse sidor lika 

 stora Producter; så följer dock alldeles icke dåraf, 

 att om tvånne i verkelig rörelse stadda kroppar på 

 en och samma gång stöta emot hvar sin anda af 

 en Håfstång, med Rörelse-Storheter {Qyantitates 

 Motiis^f som åro i omvåndt forhållande utaf af- 

 stånden ; det följer icke, såger jag, att dessa rörda 

 kroppars anstotningar hålla hvarandra lika så val 

 i jamnvigt, som i förra fallet de hvilande tyng- 

 dernas tryckningar. Imedlenid antages detta utan 

 bevis af alla Mathematici. De handtera blotta Tryck- 

 ningar och verkeliga Rörelse-Storheter på samma sått; 

 bagge muliiplicera de med afståndet ifrån HypOm 

 niochlmn, då Producten i förra händelsen kallas 

 Statiskt, och i den sednare Mechaniskt Moment: 

 och når dylika Producter af samma slag åro ä 

 omse sidor lika stora, tages for afgjordt, att jamn- 

 vigt åger rum. Detta år dock blott bevist i förra 

 fallet; men alldeles icke i det sednare. 



Sjelfva begreppet af det så kallade Tröghets- 

 Momentet ( Momentlim Iiurtice) förutsätter likväl 

 detta. Ty låt en kropp svånga omkring en Axel 

 eller Upphångnings Punkt {Punciiim Suspensionii) , 

 och dess vinkelhastighet vara c, hvilken nåmli- 

 gen år den samma, som Absoluta hastigheten af 

 en punkt, hvilken under svångningen skulle be- 

 skrifva Cirkel- Peripherien med Radien =i: Om 

 nu P år en Partikel, hvilkens afstånd ifrån Su- 



