178 



felser; de kunna åfven hålLi hvn.randra i jamn- 

 vigt, når de på en och samma gäng anstota hvar 

 sin anda af en Håfifång. For alt ifrän en slidan 

 synpunkt hårleda jåmnvigts lagen emellan Méchani' 

 ska Momenferua , blir da. allrabåst och med Analo- 

 gien måst likståmmjgt, att söka lampa CollisionS' 

 Lagarna på nägon af de Methoder, gennm hvilka 

 man bevist Jåmnvigts-lagen ilx de Statiska. 



Ibland sistnåmda be\is, år det ostridigt det 

 måst bindande, till hvilket dk la HtRR allra- 

 forst skall hafva gifvit anledning i sin Tractatu 

 de M^chanki^, Paris 1695, (hvilken jag sjelf icke 

 haft tillfålle au se); och som sedermera år .så ut- 

 forligen afhandladf i Mac -La urins Account of 

 $ir I. Newtons Philos. Diicoveries ,- Lond, 1748» 

 p. iji sgqu. ; hvarmed också Kåstnkrs bevis i /-^g- 

 c/is et compositionii viriun} Theoria evidentriif expo* 

 sitn, Lips. 77JJ, p. VI. seqiu f fullkomligen in- 

 stämmer. 



I likhet dårmed forestålloni Oss AB (Fig. 4) 

 vara en iik-armig och alldeles ohöjelig Håfs'Än'^, 

 utan al) tyngd, och att tvånne sphreriska kroppar 

 M och f«, med,i;lika stora Rörelse storheter M F" 

 och m v , på en och samma gång stoia emot dess 

 båpge andar A och B i Directionerna MA och 

 mB; så år klart, att någondera kroppen lika så li- 

 tet hår kan öfvervåiiiiga den andra, som i (Fig i) 

 eller (Fig. 5). Emrdan nåmligen y^GziCiS (Fig. 4), 

 £å år kroppens m förmåga aii nedtrycka punkten 

 ii, lika stor med dess kraft af t hoja punkten A; 

 så att i det afseendet gor han i (Fig. 4) samma 

 verkan med sin stot neder^åt. som han i (Big. 5") 

 skulle göra meJ lika stöt up-åt i Direction mA; 

 i hvilken (sednare) händelse bagges Rörelse-storhe- 

 ter skulie nodvårdigt jåmnt itp motvaga hvaran- 

 dra, (Skilnaden ar blott den^ att i (Fig. 4} emot* 



