s64 



af naturalstren , vågade till samtids fSrvåning och 

 efterverlds beundran att med djerf, men saker och 

 kraftfull hand teckna ett Systema NaturDe. ^ Redan 

 år en långd af är sedan hans bortgång försvunnen, 

 men det ljus han gifvit åt Vetenskapen, den till- 

 gifvenhet och fart, som han ät den beredt, hafva 

 sträckt sin verkan till alla odlade Folkslag och 

 burit ymnig frukt. 



Örtvetenskapen har sedan Linnés tid betyd* 

 ligt forkofrat sig genom de mest ifriga och ihärdiga 

 bemödanden af dess idkare. Flera Våxtordnin* 

 gar, som af Linné varit ofullständigt kända t. ex. 

 Palmerna, Orchiderna, Gräsen, Cryptogamerna 

 m. m. fl. , hafva blifvit utredda. Mossornas fjru- 

 ctification bekant, och en talrik mängd af enskildta 

 slägten och arter närmare bestämda. Växternas 

 anatomie, physiologie och chemie, förut så foga 

 kända, hafva blifvit mera utarbetade, än man nå- 

 gonsin kunnat hoppas. Läran om Växternas na- 

 turliga frändskaper, denna skona, men alltid ofull- 

 ändade målning af Naturen, har blifvit bearbetad 

 utur mera upplysande och for Vetenskapen förmån- 

 liga synpuncter. Växt-geographien , som så myc- 

 ket upplyser oss om Länders climat, fruktbarhet 

 och förmåga af odling har ur sin linda blifvit ut- 

 arbetad af tvenne bland vår tids berömdaste och 

 mest fortjente Naturforskare , H u m b o 1 d t och W a h- 

 I en berg. Åndteligen måste man icke förgäta, 

 att då uti Linnés tid endast 10,042 Växtarter 

 voro kända, utgöra de nu bekanta, enligt Hum- 

 boldts sednaste beräkningar, ett antal af 44,000, 

 hvilket nogsamt vittnar om det nit, som lifvat Ve- 

 tjenskapens Idkare. At nihil ab omni parte, beatum. 



Genom det stora antal af växter, som i sed- 

 nare tider blifvit uppräckt, uppkom en ganska märk- 

 bar svårighet att rigtigt utreda och bestämma de 



