i46 



3. Den tredje är mörkblå, löslig i vatten 

 och fick af Bucholz sednare namn af moljb- 

 densyriighet. 



4. Den fjerde är grön och bildas då den 

 blå oxidens upplö'sniDg utsattes för luften. 



5. Den femte är gul och fälles då moljb- 

 densyrlighet blandad med alkali upphettas i 

 beröring med luften. 



6. Den sista är den länge kända molyb- 

 densyran. 



Af dessa oxider hafva författarne, efter 

 Bucholz, antagit några med uteslutande af de 

 öfriga, utan att man haft något rätt afgöran- 

 de skäl för någonderas uteslutande. Den som, 

 genom ett uppmärksamt studium af Bucholz's 

 haltrika arbete, velat skaffa sig ljus häri, har 

 stannat i ett chaos af färglösa, blå, gröna, gula 

 och bruna föreningar, h vilkas inbördes förhål- 

 landen Bucholz ej utredde. Hans försök be- 

 svara icke ens den ganska naturliga frågan: 

 om någon af molybdens oxider är saltbasis el- 

 ler ej? 



De intressanta försök Dr Wöhler nästli- 

 det år meddelade Kgl. Academien öfver Wol- 

 fram, föranledde mig att företaga ett liknande 

 arbete öfver Molybden, hvarvid jag i synnerhet 

 hade för ögonmärke att utreda det egentliga 

 antalet af dess oxidationsgrader. 



Moljhdens reduction. Molybden reduceras 

 ganska lätt i koldegel eller på stybbhärd om 

 man deri ingjuter smält molybdensyra eller till 

 och med smält surt molybdensyradt kali, och 

 sedan upphettar degeln med blåsbälg i äsja. 

 Molybden erhålles då silfverhvit, lik hvitkokadt 

 silfver, men något mera glänsande särdeles på 

 de ställen, som varit i beröring med kolet. 

 Inuti är den grå. Den ar ytterst trögsmält. 



