%6$ 



ningen ett mörkbrunt flockigt ämne, som är 

 kiselsyrad moljhdenoxidul. Det sönderdelas i 

 den amraoniakiialtiga vätskan, lika som oxid- 

 saltet, med lemning af kiselsyran, 



Phosphorsjrad moljbdenoocidul fcilles, då 

 en lösning af moljbdenchlorur blandas med en 

 lösning af phosphorsyradt natron. Fällningen 

 åter upplöses i början, men blir snart bestän- 

 dig. Dess färg är mörkgrå. Löses oxidulhy- 

 dratet i pbosphorsjra , så får man ett surt salt, 

 som under afdunstning tar en mörk purpur- 

 färg, det bildar en deliquescent syrupslik mas- 

 sa. Caustik ammoniak upplöser det sura saltet 

 med en så djup färg, att vätskan är svart, mea 

 lyser djupt mörkbrun mot lagen af ett ljus. 



Arseniksyrad moljhdenaxidul förhåller sig 

 alldeles likt den föregående. 



Chromsjrad moljhdenoxidul synes icke exi» 

 stera. Vid chromsyradt kalis blandning med 

 chloruren uppkommer ett basiskt chromsyradt 

 molybdenoxidsalt och chromchiorur löses med 

 gröa färg i vätskan, 



Kohyrad moljhdenoxidul kan åtminstone 

 icke på våta vägen frambringas. 



Borsjradt ättiksjrad, hernstenssjrad^ axal- 

 sjrad och 'vinsjrad moljhdenoxidul äro alla 

 olösliga och bilda mörkgrå fällningar, som svart- 

 3ia i torrkning. De lösas till en ringa quantitet i 

 öfverskott af deras syror. 



Oxalsjradt motljbdenoxidul^kali bildar ett i 

 vatten lösligt purpurfärgadt dubbelsalt, 



Vinsjra^ kalt och moljhdenoxidul bilda ett 

 i vatten tröglöst dubbelsalt, som löses i am- 

 moniak med mörk purpurfärg, och fäller sig der- 

 ur åter då aramoniaken afdunstar. Lättast får 

 man detta salt ora molybdensyra löses i suit 



