^6S 



mislit bundna x^atten, som i öppet kärl förfljr- 

 ger, och stelnar åter under afsvalning. Smälta 

 massan är föga färgad, den stelnade är gul. b^ 

 Basiskti fås så väl då det neutrala saltet fälles 

 med alkohol, som då det försättes med väte- 

 svafladt svafvelnatrium och öfverlemnas åt fri- 

 villig afdunstning. Alkohol utfäller det i snöhvita 

 kristallfjäll , som kunna upptagas pä filtrum, tvät- 

 tas med alkohol och torrkas. De behålla^ sig 

 efter torrknfng hvita, om de äro väl aftvättade. 

 Ur sin upplösning i vatten, som är nästan all- 

 deles ofärgad, anskjuter detta salt i rediga kri- ' 

 ställer. Jag har erhållit det i liera former. Ur 

 en upplösning af arseniksvafla i caustikt natron 

 erhöllos rhomboedriska irreguliera taflor med 

 ett diagonaikors, från hvilket utskjöto strålar, 

 som bildade taflan. Ur en upplösning af det 

 med alkohol fällda saltet i kokhett vatten an- 

 skjöt under afsvalning långa sexsidiga prismer 

 något platta och med 2 spetsigare vinklar; un- 

 der frivillig afdunstning, eller under en lång- 

 sammare kristaliisation genom afkjlning, bildas 

 genomskinliga fyrsidiga prismer med rhombisk 

 basis, och tvåsidigt tillspetsade från den spetsi- 

 ga vinkeln, samt slutligen vid en ännu långsam- 

 mare och först vid afkjlning under fryspunkten 

 skeende kristaliisation, har jag erhållit hvita 

 ogenomskinliga octaeder med rhombisk basis. De 

 genomskinliga större kristallerna hafva svag drag- 

 ning i gult och en glans, som väl kan kallas 

 diamantglans. De ogenomskinliga äro mjölkhvi- 

 ta. Detta salt är oföränderligt i luften. Det 

 löser sig lätt och i myckenhet i vatten. I luft- 

 tomt rum öfver svafvelsyra förlorar det vid 

 luftetos vanliga temperatur icke sitt kristallvat- 

 ten; men om det lindrigt uppvärmes går kri- 



