27^ 



vända saltets; men denna sön derde] ning gar 

 ganska trögt och det cjvailiållei" ännu efter lång 

 glödgniiig en portion aiseniksvafla. Den quan- 

 titet gi])s det ger närmar sig till sammansätt- 

 ningen efter följande formel : 2CaS-+AsS^, dock 

 liar jag ej rejDeterat detta försök. 



Arseniksvujladt svafvelinagnesium. a) Det 

 neutrala siiXiiii ärlösligt i vatten i alla proportioner 

 och in torrkar till en citrongul massa, med tecken 

 lill kristallisation. Den återtager intet vatten i 

 .luften och behåller sig oförändrad. Löses utan 

 lem ning i vatten. Lösningen fäJles ej af alko- 

 hol. U^ Det basiska saltet fås då det neutrala 

 Llandas med en upplösning af vätesvafladt svaf- 

 velmagnesium så länge vätesvafla utvecklas och 

 afdunstas i luftomt rum, eller då en någorlun- 

 da concentrerad upplösning starkt alkyles. Det 

 anskjuter i stråliga färglösa kristaller, som fug- 

 tas i luften. Alkohol upplöser derur ett neu- 

 tralt arseniksvafladt salt och lemnar ett ännu 

 mera hasiskt, som är olösligt eller högst svår- 

 löst i vatten. Ett dylikt fås äfven då det neu- 

 trala saltet upphettas till glödgning i destilla- 

 lionskärl, hvarvid det basiska återstår i form af 

 en hvit porös, osmält massa. Bet tväfaldta s'd\- 

 tet sjnes ej existera. 



Arseniksvajladt svafvelyttriian och 

 Arseniksvafladt svafvelberjUium äro båda 

 lösliga i vatten. Neutrala salter af dessa jord- 

 arter grumlas icke, hvarken af neutrala eller 

 basiska arseniksvaflade salter, och dessa jord- 

 arters hydrat, digereradt med arseniksvafla, upp- 

 löser deraf en portion, så att lösningen blir gul- 

 aktig och fäller arseniksvafla med syror. Quan- 

 liteten som upplöses är likväl icke stor, men 

 mer än lillracklig för att sätta utom tvifvcl att 



