38^ 



salt i det arseniksvaflade alkaliska saltet, men jag 

 liar af dessa dubbelsaller närmare undersökt en- 

 dast trenne, neinligen: 



Jrseniksvajladt svafvelkalium-natriuni fås 

 då båda sal terna blandas. De basiska kristalli- 

 sera tillsamman i ganska rediga färglösa eller 

 svagt gulaktiga kristaller, till formen alldeles li- 

 ka det följande basiska dubbelsaltets. 



Arseniksvafladtsvafvel-natriurn-ammomumi 

 det basiska saltet erlrålles på det sätt att båda 

 sakerna blandas och lösningen försättes med 

 varm alkohol och omskakas. Under afsvalnin- 

 gen anskjuta på glasets insida små fyrsidiga taf- 

 lor. Det fås ännu lättare då en upplösning af 

 till två tredjedelar arseniksvafladt svafvelnatrium 

 upplöses i ganska litet vatten och till denna upp- 

 lösning sättes salmiak i afpassad mängd. Lera* 

 nad åt frivillig afdunstning, afsälter vätskan klara, 

 färglösa eller svagt gulakliga kristaller i sexsi- 

 diga prismer med i bredare sidor och tvärt af- 

 gkurna ändar, hvarigenom, då de bredare sidorna i 

 bredd mycket öfverstiga de öfriga, uppkomma fyr- 

 sidiga taflor. Kristal lerne behålla sig i luften 

 oförändrade. I destillation gifva de svafvelam- 

 moniura och litet vatten , och lemna arsenik- 

 svafligt svafvelnatrium det består af: 

 (3NaS*+2AsS5')+2(3Am*S+AsS^). Det är myc- 

 ket lättlöstare i vatten än natriumsaltet ensamt. — 

 De båda neutrala salterna blandade intorrka till 

 en gul massa, som intet utmärkt har, på hvil- 

 ket den kan igenkännas iöv ett dubbelsalt. 



Arseniksvafladt svafvelammonium-magnesi- 

 um fås då båda sallernes upplösning i alkohol blan- 

 das, hvarvid om några få Ögonblick ett basiskt salt 

 fälles i fiua, hvita kristallnålar. Det sönderdelas 

 långsamt i luften till neutralt salt och blir gult. 



