niksvafllg förening. Upphettad i öppen luft tiin- 

 (ier den sig och förbrinner till chronioxidul, 

 under utveckling af arseniksjrlighet och sval* 

 yelsyrlighet. 



C. Under ar seniksvafliga Sa/ter, 



Underarseniksvafiigliet ar synonym med 

 re'a]gar, AsS*, och är sedan läng lid af Chemi- 

 sterna känd. Den kan förenas med svafvelba- 

 ser, men icke directe; ty då det digereras med 

 svafvelkaliunj eller med caustilvt kijli, sÖndér- 

 dehis det och ger det förut omtahule svartbru- 

 na pulvret af i minimum svafveibnnden arse- 

 nik. Deraf följer också att metallisk arsenik, 

 digererad med arseniksvafliga saker deraf icke 

 u])plöses. Smältes deremot arseniksvafligt svaf- 

 velkalium med mera arsenik, så får man un- 

 derarseniksvafligt svafvelkalium , som lätt pöser 

 öfver, då öfverskottet af arsenik skall bortjagas, 

 och som i vatten sönderdelas alldeles såsom då 

 man löser realgar i kali. 



Kokar man arseniks vaflighet med kolsyradt 

 kali eller natron i en någorlunda concentrerad 

 lösning och silar den kokhet, så går en färglös 

 vätska igenom, som efter afsvalning och inom 

 12 timmar afsätter ömnigt ett ämne, som all- 

 deles liknar kermes rnineralis. Detta ämne är 

 underarseniksvajlii^t svafr>elkaUiini eller svaj-' 

 'velnatrium. Det är för sig sjelft lösligt i vat- 

 ten, men icke så länge detta håller arseniksvaf- 

 liidt svafvelkalium upj)löst, Rlan uppsamlar 

 det derföre på fdtrum och sedan vätskan gått 

 igenom, slår man helt litet vallen derpå ett 

 par gånger. Snart blir det utsvjildt, gelatinöst 

 och vätskan går brandi^ul igenom. Den fäller 

 sig då åter, om den u])phämtas i det genom- 



