37 



e:te Glassen. Nar c <c och (—V — . ; 



en jal^ad storhet. Kroklineen har en Apsis, der 

 afståndet år störst , och går på båda sidor till S. 

 De lineer, som MacLAUrin omtalar (JTr. of fl, 

 §• §-393' 43 7- 45^}? ^^o en sårskild art af den- 

 na Class och igenkännas deraf att mzzo, 



L ^ . . 



I AnmarJminn. Sått— =/,så år/— ^""2 (;/5*y~^ 

 I ae Ve' 



»•ch m^n—\J — z.'. (§.§•!, 2)a 



Når n <■ 3 men /i > i, horer lineen till 

 någondera af dessa Tre Classer. 



I l:sta dassen. Når m år et jakadt tal. 



* Kroklineen har två Hyperboliska grenar och eu 

 Apsis, der afståndet år det minsta. 



I' 'itdra Glassen. Når ms; o. Kroklineen har 

 två Paraboliska grenar och en Apsis, i hvilken 

 afståndet år det minsta. Denna Class består af 

 de lineer, som MacLAURIN omtalar (Tr. oj fl. 

 §.§. 392. 436. 450.) 



^:dje Glassen. Når m år et nekadt tal;, 

 Kroklineen tangerar våxelvis tvånne concentriska 

 Cirklar kring S. Till exempel tjenar kroklineen 

 AB CD EF G (fig. 6> 



i Till denna Class kunna alla de lineer fo- 



ras, som upkorama, når n = \y når /z < 1 , når 

 n = o , når n år et nekadt tal. Den vanliga El- 

 lipsen erhålles, både når ;^ = 2 och når «= — x. 



XMacl. Tr. oj fl. §. §. 445,446). 



Når n = 3 , kan lineen c icke bestämmas. 



