59 



efter svaflets borrrjnganr^e Icke vunnit ået min- 

 sta i vigt. Jag repeterade åniui ett par ganjjer 

 samma forsok, och erhöll fullkomligt samma resul- 

 tat i afseende på det bildade musiv guldets ca- 

 ra6lerer och med sa. foaa afvikelser frän det an- 

 förda numerära resultatet, att lag anser ofverflo- 

 digt att sårskildt anföra dem. Vi hafva sett att 

 loo d. svafvelbundet tenn innehålla 21, 4321, 

 75 d. svafvel ; då de nu förvandlat sig till det 

 grågula musiv- guldet, hafva de upptagit ånna 

 n d. svafvel, h vilket med foga afvikelse år hälf- 

 ten så mycket till, som det svafvelbundna tennet 

 förut innehöll, och genom blotta omsmåltningen 

 med mer svafvel år det icke möjligt att högre 

 svafvelbinda tennet. Detta år det törsta språng 

 till i^ som bland de svafvelbundna metallerna år 

 mig bekant, och det var mig derfore angeläget att 

 med de repeterade forsoken afgora, att det fundna 

 resultatet icke var en produä; af håndelsen i ett 

 enda forsok. Denna svafvelbindnings-grad beslår 

 alltså af 



Tenn — 71, g. — • 100,000. 

 Svafvel 28, 2. 40,851. 



Musiv-Guld. Det år svårt att såga hvilka 

 omständigheter som bestämma musiv-guldets bild- 

 ning efter den vanliga foieskriften, och det år li- 

 ka svårt att efter denne foreskrift bereda ett fullt 

 måttadt och frän fråmmande orenligheter fritt mu- 

 siv~guld. Man kan icke anse något annat for 

 rent musiv-guld ån de glänsande guldgula cristail- 

 fjall, som vid operationen sublimeras, och deras 

 quantitet år ganska ringa; försöker man att subli- 

 mera ett redan färdigt mu.^v-guld, så decompo- 

 neras det och svafvel sublimeras, utan att man 

 ånnu ser något tecken till svafvelbundet tenn i 

 minimum. Sker upphettningen långsamt och mas- 



