k 



105 



c!e (låstas tanka. Tlliger *) deremot, med flere 

 andra Tyska P'6rtattare särdeles i Mineralogier,, 

 anser tactens vara en i blått stötande hvithet, så- 

 som den skummade njolken , men utom det att 

 den då icke skiljer sig från niuens, måste ofelbart 

 första förenliga begreppet med denna fårgbenåm- 

 -nings antagande liafva varit hämtad från den osknm- 

 made mjölkens flrg, som i skuggan tydeiigen fal- 

 ler i gult. 



5. SUfvivhvitt j argenteus, 5) en silfverlik 

 metallfärg. 



T. ex. gediget Silfver, glimmer, Arsenikkis, m. m. 



Af Illig"r tillågges val flera hvitheter, så- 

 som: Svanhvit Olorinus; Elfenbenshvit Eborinusj 

 Hennelin.fhvit Ermineus; Bkkhvit Exsangvis och 

 Piplerhvit Argillaceus, åfvensom af Ludwig 

 Roäaktigt-hvit rubescenti - albus ; giitacktigt - hvit fla- 

 vescenti • albus ; graacktigf-hvit canescenti- albus och 

 gronaktigt-huit viridescenti - albus ; men dessa sednare 

 kunna icke såsom bestämda fårgarter uptagas, dels 

 såsom åfven efter Auctors egna fårgprofver blotta 

 nuancer af andra fårgarter, dels ock för hans, ef- 

 ter hvad nedanföre skall visas, gifva otjenliga ter- 

 mer, och de förre utöora inga eller så fina afvik- 

 ningar från de redan anförda , att de aldrig böra 



*) Illi&ERs Versuch einer Terminologie fiir das Ihfer-und 

 Pfl.^nzenreich, — EstneR s Vi-rsuch einer Mineralo^ie fiir 

 Anfznger und LiebhaLer , — Ludwigs Handbuch der Wi- 

 nerjilogie nach A. G. "Werner och HAUaiMANS Versuci» 

 eines Entwuifs zu einer einlei'nng in de Orvktugnosie. 



5) Agta Silfverbronz med Gummu-attcn ta^jes här; ill och i akt- 

 tages vid alla Metjlliska tärgor , att seddn de väl torkat, 

 gnidas de med ett rund^dt slätt glas eller ben , för att er- 

 hllk sin erforderliga glans. 



