149 



t^ersokta Reglar» ett ostrldlgt företräde framfor al- 

 la andra. 



Friöion gor härvid största svårigheten. Att 

 den samma j då allt annat år lika , år Prouortio- 

 nelle emot tryckningen, vinner snart bifall. Men 

 ätt den alldeles icke skall bero af hastigheten, hvil- 

 ket Reglan liksom i tysthet supponerar, år icke 

 i lika grad sannolikt. Imedlertid år svårt, att 

 håruti Vålja någon afgorande Lag; ty ju större 

 mångd forsok man jåmforer, ju villrådigare blir 

 inan. 



For ofrigt, då Vi ur den antagna Lagen -, att 

 Gnidningen förhåller sig som tryckhingen, hårledt 

 det forhållande, att Friöion i N. I. år till Friöiori 

 i N, II, som i:n^; forstås af sig sjelft, att dar* 

 till fordras icke allenast IVIaschinernas likformighet^ 

 cch, så till sågandes, lik-åmnighet, så att de åro 

 förfärdigade af Materialier af samma slag, och sam- 

 ma Specifica tyngd; utan ockj att Axlar och Pan= 

 bor nii m. åro lika siåta^ och så vidare, 



Afslgten med åen Regla vi granskat, ické 

 otjenligen kallad Scal-Feglan, år, att genom ett för- 

 sök göra alldeles umbårlig en vidlyftig Rakning , 

 som i mera sammansatta Maschiner, och då ingen 

 omståndighet får uraktlåtas, ofta blir rent af omo- 

 jelig. Hår behofves i dess ställe, att blott ge- 

 nom ett forsok med Modellen kanna den upfordra- 

 de tyngden (/?), jåmte antalet (h) af de hvarf, 

 hvilka Vattn-h]ulet gor på Minuten, samt forhål- 

 landet lin. Därmed år allt fårdigt, till behörigt 

 omdöme om den Maschin, som därefter bor byg- 

 ' gas i stort. 



Ett exempel af ofvergången ifrån N. I. till 

 . N. II, behofver då i sig sjélft vara helt kart ocfe 



