345 



Tephrifif mnnicata Fabr. Åntl. 323. 36. Musca 



Ent. syst. 4. 234. 94. 

 ^ $ Ar utan tvifvel Musca Mantis De Geer Ins. 

 6. 143, ehuru nervgången i figuren, som fordom 

 mindre noggrant observerades, icke inträffar, utan 

 tyckes snarare lillhåra en Ocypiera, 



Denna arten, som vankas ej särdeles allmänt 

 på buskar, vid diken och vatienpolar, samt uti 

 gråset vid deras brådd, år mindre ån en husfluga. 

 Dess korrta bufvud år bredare ån thorax, i an- 

 seende till de utstående klotrunda ögonen, som 

 åfven hoja sig ofver vertex. Pannan år naken, 

 (utan mystaces} smutsigt gul, ej urhålkad, sna- 

 rare convex och knolig, i ändan tydligt inskuren. 

 Palperna hoptryckta, svarta, ytterst i kanten hvi- 

 ta. Sugröret svart, med en korrt hårig proboscis. 

 Antennerna svarta, nedböjda. Både thorax och 

 scutellum åro svarta, med få borst. Abdomeo 

 nedtryckt, kopparglånsande svart , med en hvit 

 flack å begge sidor af hvardera segmentet, h vil- 

 ken stundom får igensokas i en viss ställning mot 

 dagsljuset. Fötterna ofverst gra, nedtill blekare, 

 hos lefvande objecter. Framfotterna ganska bredt 

 hoptryckta, med en ovanligt stor lårled (apophy- 

 sis) hvarmed de fastas vid brostet tått invid huf- 

 vudet, och gifver ett utseende, ej olikt slågtet 

 Mantis i OrthopterOrdningen. En storspina sit- 

 ter i andan af framtibierna, och åro mellanfot-tar- 

 serna innantill stundom Ijusfårgade. Vingarne ån 

 fårglosa, ån svartnande. Deras auxiliar- nerv år 

 medelmåttig, och tvår nerven böjd på sned invid 

 vingens inre sida, nåstan fortsatt af fjerde lång- 

 de-nerven. — - Begge kon åro kånda, och skiljas 

 efter den for familjen redan gifna anvisning. 



Anm. Medelmåttig kallas auxiliar-nerven, enär 

 den slutar sig ungefärligen midt i vingens yttre kant ; 



