io3 



silfverhvit, som han aldrig är då fisken lef- 



ver i vattnet. 



Vistelseort och Lefnadssätt. Inom Skandi- 

 navien finnes lumpfisken så väl i Nord- som 

 Östersjön. Förekommer talrikast mot norden; men 

 finnes äfven vid kusterna af Skåne. I denna 

 skärgård erhålles han mindre ofta och endast un- 

 der sommaren allmännast i Maj månad. Han sy- 

 nes föra ett stilla och enformigt lefnadssätt. Har 

 föga lifliga rörelser i vattnet; fäster sig med de 

 cirkelformiga hukfeiiorna vid hårda kroppar och 

 afbidar troligen i denna ställning sitt rof. Fisken 

 är här sällsynt och dess uppehållsställen på dju- 

 pet, h vårföre jag hittills saknat tillfälle att öfver 

 dess lefnadssätt anställa några undersökningar. 



Födämnen. I magen på de lumpfiskar jag 

 öppnat, har jag funnit: crustaceer, maskar och 

 blötdjur (Akalepher). 



Fortplantning. Mot slutet af April eller bör- 

 jan af Maj infaller denna fiskens lek, som an- 

 ställes på mindre djupt vatten än det, der han 

 vanligen uppehåller sig. Rommen, som troligen 

 afsättes på hafsbottens gräs och stenar, är brand- 

 gul och något grofkornig. Hannen säges med myc- 

 ken sorgfällighet vårda de befröade äggen. 



Fångst. I denna skärgård fångas lumpfi- 

 sken endast tillfälligtvis under lektiden, med not 

 och i synnerhet på de nät (skotar), som utstäl- 

 las för strömming. Någon gång suger han sig 

 äfven fast på de trädstycken (skötklabbar), som 

 fästas vid sköten för att hålla den på ett visst 

 afstånd från botten. 



Nytta. De få individer, som här fångas an- 

 vändas aldrig till mat. De begagnas endast som 

 ett mcdicaiiicnt mot frossfebcr. För detta ända- 

 mål torkas fisken starkt uti en ugn, samt pulve- 



