Dessa hål äro öppningar till de större, yt- 

 lige luftrör, som ligga på lungans inre och un- 

 dre sida. Bakom dessa, af brosk utspända öpp- 

 ningar, är en rad af andra, hvilka främst är 

 störst, bakåt mindre, som leda till de öfre, ytli- 

 ga luftrören. De bakre öppningarne voro hos 

 Falco albicilla -y, hos T. urogallus g, hos A. 

 mollissima 8, clanguia p. Utom de större hå- 

 len äro flere mindre, som leda till lungans dju- 

 pare rör. 



De luftrör, som utgå från dessa större hål, 

 bilda sålunda tvenne olika lager, ett åt dorsal- 

 sidan, ett åt abdominal-sidan, såsom Rathke be- 

 skrifver de så kallade bronchierne hos kycklin- 

 gen. Flere af de större grenarne gå ock radiärt. 



De luftrör, som utgå från dem, äro dels j^tligej 

 dels djuptgäende. De ytlige löpa nästan rundt 

 omkring lungorne på alla sidor; de som ligga 

 nära den inre, emot ryggradens processus spi- 

 nosi inferiores hvilande ytan, äro nästan raka 

 hos Anatcs och slingriga hos Falco. 



De yttre väggarne af alla dessa ytliga rör 

 äro ganska tunna och genomskinliga. De dju- 

 pare rören, som lika cylindriska pipor, genom- 

 tränga lungorne i många directioner, äro nästan 

 raka och sins emellan parallela. Dessa äro de 

 laliikastc, och öppna sig så i de ytliga rören, att 

 de gå från den öfre sidan af lungorne till den un- 

 dre, communicera lateralt sins emellan o. s. v.; som 

 deras väggar äro tjocka, så stå de alltid öppne. 

 Då väggen i de ytlige rör, hvari dessa öppna sig, 

 är genomskinlig, så får fogellungorne det ge- 

 nomstuckna, })ipiga utseendet, som gör dem så 

 olika andra lungor. 



xViir man ej går på djupet med lungor- 

 ncs undersökning, utan åtnöjer sig alt fyl- 



