388 



JLat. Pannan platt, nedre käken fö^a 

 framstående. Anusöppningen stor. Fenor^ 

 na tunna. Pupillen hälften af ögats dia- 

 meter. Iris kopparröd. 



Längd: 28 tum. Bredden öfver anus i|. 

 Ryggfenan börjar 2? tum framför anus. ilfstån- 

 det mellan ögonen i tum. 



L'angville plåt. bec. Cuv. Regn. Animal., T. II, 

 p. 549. 



Färgen lika hos bada : messlngsgul med oliv- 

 grön rygg ocli gulaktigt hvit mage. Bröst- och 

 ryggfenor olivgröna. Analfenan ljust gulgrå till 

 nära stjerten, då den småningom antager ryggens 

 färg. Fenstrålarnes antal kan icke bestämmas med 

 den noggranhet, att man deraf skulle kunna med 

 någon säkerhet bestämma artskillnaden. 



Anm. Den ål, som skärkarlarne kalla: Frisk- 

 sjö-ål, skiljer sig icke från den spetsnäsiga ålen 

 genom aiinat än färgen, som hos denna är: utåt 

 ryggen blå, sidorna silfvergråa, magen hvit; 

 bröst- och ryggfenor blå. Analfenan till nära 

 stjerten hvit. 



Vistelseort och Lefnadssätt. Utom Finn- 

 marken och den nordligaste delen af Norrige fö- 

 rekommer ålen nog talrikt uti alla Skandinaviens 

 haf, strömmar och insjöar. Till och med i gan- 

 ska små skogssjöar har jag träffat den, utom i 

 sådana mindre sjöar, der äfven kräftor (Astacus 

 fluviatilis Fabr.) finnas i mängd, bland hvilka 

 han icke synes trifvas. Ålen är en sträckfisk, som 

 under vissa årstider skulle saknas på vissa orter, 

 om han icke under sträcktågen följde samma 

 väg. Man har trott att han under vårtiden, då 

 dess egentliga vandring inträffar, skulle begif- 

 va sig i floderna och följa strömmen åt bafvet. 

 En förmodan, som igenfinpes hos- Aristote-. 



