377 



Kongl. Kollegium deltog Rothoff uli der auskul- 

 terandes göromål; besökte åtskilliga af rikets 

 bergslager och bergverk; samt sysselsatte sig med 

 de till bergsvetenskapen hörande yrken, med den 

 framgång, att han år 1779 blef antagen till un- 

 derbyggmästare, eller såsom biträde, vid Ströms- 

 holms, då under byggnad varande, slussverk, 

 samt att han inom Kongl. Bergs-Kollegium blef 

 befordrad till Vice-Notarie, och tillförordnad att 

 förestå proberare-tjensten. Dessa tjenste-utöfnin- 

 gar lemnade han 1782, för att eraottaga förvaltnin- 

 gen af sin och sina bröders bruks-egendom i 

 Carl Gustafs stad; hvarifrån, under deras omyn- 

 dighetstid, den andel blifvit afyttrad, på hvilken 

 Eskilstuna fristad sedermera uppstått, genom ut- 

 vidgning af, till en del redan då varande, smi- 

 des manufaktur-inrättningar ''■'). 



*) Uppkomsten af Eskilstuna fristad, såsom Sverige? 

 största, nästan enda, smides-manufaktur-inrattning 

 eller ort, torde, i anseende till dess närmare sam- 

 band med RoTiioFFs lefnadsöden, liär ktjnna i kort- 

 het antecknas: Den sorgfällighet, hvainied Sveriges 

 Konungar omfattat gagneliga näringars uppkomst, 

 yttrade sig jemväl under Konung Carl X:s korta re- 

 gering. En Liflländare vid namn IlADEWAcnER, er- 

 höll privilegium på en manufaktur-jernverks anlägg- 

 ning uti Sveriges på andra sidan hafvet belägne pro- 

 vinser, men fick, i anseende till krigsoroliglieterne 

 derstädes, snart derpä tillstånd för samma anlägg- 

 ning vid Eskilstuna, hvilken lilla, i slottets granskap 

 nyligen uppkonine stad, då jemväl erhöll namnet 

 -Carl Gustafs Stad — ett namn, hvilket sedermera 

 länge bibehållet och ömsom brukligt jemte det af 

 , Eskilstuna, slutligen upphöi-de för sjelfva staden , och 

 inskränktes till angränsande bruket Carl Gustafs stad, 

 då detsamma (efter Rademacmeks död öfvergånget till 

 ,ett kronobruk) försåldes till Polska familjen VVoyxa- 

 K. Fet. Acad. Handl. i83f. 26 



