378 



Genom arf och köp ägare till Carl Gustafs 

 stad, sysselsatte sig Rothoff med egendomens 

 iståndsättande, mider det han, i fullföljd af sina 

 ungdoms-studier, utvidgade de kunskapsförråd, 

 dessa grundlagt. En riktig egendomsskötsel, en 

 ordningsfull husbonde-tillsyn och framför allt ett 

 lifligt deltagande för fäderneslandets vexlande 

 öden och för dess lycka, utgjorde målet för manna- 

 årens omsorger och företag. Vid skötseln af 

 Carl Gustafs stad funnos råd att tillgå af den 

 så högst insigtsfulle Rinman, bosatt i Eskilstuna; 

 äfvensom af den, om bergs-mekaniken så högt för- 

 tjente Nordewall, likaledes boende i Eskilstuna, 

 och RoTHOFFS ungdomsvän. Under den sistnäm- 

 des ledning företogos åtskilliga bruksbyggnader, 

 af en då för tiden mindre vanlig beskaffenhet och 

 fullkomlighet, nemligen smedje- eller vattenrän- 

 nors byggande af huggen sten samt manufaktur- 

 hammarställningar af sten och tackjern, i stäl- 

 let för af träd. Städstockars utbytande mot af 

 sten, utgjorde då för tiden helt nya okända fö- 

 retag, hvilka till och med dä betviflades till sin 

 framgång. De hafva dock likväl sedermera oaf- 

 brutet ådagalagt en varaktighet, sådan att de. 



BocosKY, för liqviderande af någon skuld efter Ko- 

 nung Carl XII. Från närade familj gick bruket i 

 köp till Fr. RoxnoF, hvilken, jemte brödren L. 

 RiDDERHOFF, ägde detsamma, och lemnade det ät den 

 förres son Isac Rothof, som var Bergs-Rådet Rox- 

 HOFFS Fader. Carl Gustafs Stads Bruk hade äiunes- 

 jerns-, manufakturjerns-, spik- och en stor stål-tiil- 

 verkning, jemte smides-manufaktiir af flera slag, med 

 derföre inrättade räckha.mrar och slipverk. jVågra 

 af räck- och alla slip-verken såldes, jemte åbyggna- 

 derne vid en af brukets gator, samt något åker- och 

 ängsmark och ett hemman, år 1771 ^ hvarigenora 

 Eskilstuna fristad uppkom. 



