368 



lefnadens mångfaldigare erfarenhet. Och, under 

 denna lefnadsriktning uti ideelt och praktiskt 

 hänseende, samt med ett lifligt deltagande för 

 mensklighetens och fäderneslandets större före- 

 mål, inträffade, äfven för Rothoffs lefnad, en 

 större märklighet uti 1809 års statshvälfning. 

 Den allmänna fosterlandskänslan hänförde, med 

 kraftigt, ej flyktigt intryck, äfven Rothoff, från 

 sin ändå nog omfattande lefnadsbana, till en mer 

 allmän, uppå h vilken den olika förmågan, och 

 den mer likartade goda viljan, då sammanträdde, 

 nästan utan all annan bestämdhet, än välmening 

 uti afsigt och förtroende i handling. Sådane 

 vore de tider, hvilka man sedermera kallat men- 

 löshetens; och detta ej illa i hänseende till stats- 

 förhandlingar och ändamål, som då grundades 

 på allmän stor nöd , och pä allmänt god tro. 

 Den, som lemnar sin egna, allmänt nyttiga och 

 enskilt båtande lefnadskrets och yrken, för att 

 beträda de allmänna ärendernes bana, måste haf- 

 va stora skäl till ett sådant ombyte under manna- 

 åldrens längre framskridna tid. År 1809 funnos 

 dessa skäl i öfvermått; och ej underligt om de 

 då verkade på fosterlands-vännen till uppoffrin- 

 gar, hvilkas följder ej kunde återkallas, men också ej 

 behöfde ångras. '— Så tänkte Rothoff öfver den 

 tid, då han verksamt delade något mera af all- 

 männa mödor och förhoppningar. 



Åren 1809 — 10, deltog han såsom Riksdagsfull- 

 mäktig för Eskilstuna (äfven andra städers full- 

 makt innehades) i de allmänna ärenderne; och 

 utarbetade, såsom ledamot i Stats-Utskottet, åt- 

 skilligt af hvad då hufvudsakligen fordrades,, och 

 sedan tjenat till efterföljd. Titlarnes uppställ- 

 ning för stats-anslagen, och Revisions-ordningen 

 för statsverket , föremål , som kunna anses i 



