324 



Den för grufarbetarne vanliga anfarten i gruf- 

 van nedgår från dagen på en utefter Kammens 

 nordvestra sida anbragt stege, som i ett samman- 

 hang fortsätter ned till Stockenströms ortsula, 

 Fol. 6, der den nedkommer något vester om Sö- 

 dra Kam mörtens gima. Ifrån yttersta kanten af 

 Röpall ledde sedermera en ganska besvärlig nä- 

 stan lodrät, stundom till och med något öfver- 

 hängande, stegväg utmed malmpelaren mellan 

 Bjelke och Reutersköld ned till grufvans botten, 

 h vilken väg var för den ofta med en dryg börda 

 af tunga nafvare belastade arbetaren vSå mycket 

 mera påkostande och äfventyrlig att färdas, som 

 han dervid ständigt bakom sig hade en af dags- 

 ljuset upplyst gruföppning med det gapande bråd- 

 djupet derinunder. I afsigt att uti detta afse- 

 ende för framtiden åstadkomma någon lindring, 

 äfvensom för att erhålla behöflig vädervexling uti 

 den då under afstrossning befintliga Bjelkes öfre 

 ort, anlades från Stockenströms ortsula en sänk- 

 ning, benämnd Ryttmästarens sänkning, Fol. 6, 7 

 och 16, till förening båda orterna emellan. Uti 

 denna sänkning, hvilken sedermera i mån af gruf- 

 vans tilltagande djup, under namn n[ Bjelkes sänk- 

 ning, Fol. 9, ytterligare neddrefs till genomslag 

 med taket i Bjelkes mellanort, blef nu stegvan- 

 dringen i stället anbragt. Man nedkommer så- 

 ledes pa denna väg vid. brottet af sistnämnde ort 

 på 87 famnars afvägning, Fol. 12, kröker vidare 

 förbi det blottade Kammhörnet ut till ortgiman 

 och har sedan endast omkring 20 famnar ned 

 till nuvarande grufvebolten. 



Sådane äro nu i korthet de närmare detal- 

 jerna af denna grufvas brytning och af de åt- 

 gärder, som vidtogos för alt med trj^ggande af 

 grufvans framtida bestånd och säkerhet kunna 



