308 



Bland (le nämnde bergarterne vill jag nn 

 fästa uppmäiksamhet vid några säi.skilda. 



Af alla här anförda rullstenar äro det endast 

 fa, som synas tillhöra samma bergarter, som oiii- 

 gifvande bergens fasta k lyfter. Af den grå ^/iwmer- 

 gneissen i Gisslarbotrakten (N. från åsen), äfvensom 

 i Himmeta socken (N. V. derifrån), har jag ej 

 träffat någon enda stufF bland llere tusenden. 

 Af de närmaste beigmassornes Ijuslätta gneiss har 

 jag blott träffat 8 ä 10 stycken enahanda med 

 dessa bergkammars (Gallbergens och Odensvi- 

 bergens) varieteter; men den fullständiga rund- 

 ningen af dem gör troligt, att de ej härstamma 

 härifrån. Graniterne äro ytterst svåra att be- 

 stämma, emedan gångar och utskiljningar deraf 

 variera i oändlighet. En gånggranit af betydlig 

 mäktighet, som förekommer i fast klyft i Gall- 

 bergens södra sida, och är lätt igenkänlig af 

 dess mörkröda orthoklas, har jag ej sett bland 

 rullstenarne. En b vi t granit i det s. k. Nyckel- 

 berget nära åsen torde återfunnits såsom rullsten, 

 med 0,6 — 0,8 %, i endast något rundade stenar. 

 Småkorniga mörka gneiss-varieleter , som allmännast 

 uppträda omkring åsen i så väl Ö. som V. när- 

 mast intill densamma, torde möjligen kunna 

 uppspåras bland de anförde varieteterne, men de 

 utgöra för ingen del någon betydligare mängd. 

 Bergarterna uti de längre härifrån belägna trak- 

 terne äro mig alltför litet bekanta. 



Den grå rätskiffriga gneissen är nog karakteri- 

 serad, att icke dess modeiklyft skulle vara lätt 

 återfunnen. 



Särdeles uppmärksamhet förtjena de rull- 

 stenar jag uppfort under benämningen qvarzit- 

 skiffer och gråwackeqvarzit. Dessa bergarters mo- 

 der- 



