380 



3. Rross-stenslagret. 



[h, Prof. I) 



Del så benämnda skiktet bildar i dea 

 tecknade profilen (mellan B och .4, C — E samt 

 G och /) det öfversLa af de med gul sand uppblan- 

 dade lagren, men dess afsätlande synes hafva 

 fortgått äfven sedan den redan anförda leran 

 börjat aflagi"as. 



Frän alla andra åsens lager karakteriserasdetta 

 lätt deiigenom , alt det helt och hållet består af 

 en utan ordning (skiktning) sammanförd massa 

 af skarpkantiga , alldeles icke rundade eller ens 

 kautstötte bergarlstj^cken, omgifne af eller samman- 

 packade tillhopa med ett myckel glimmerrikt 

 fiisigt grus, eller en sandart mer eller mindre 

 liknande den gula sanden, äfvensom på många 

 ställen af en gråaktig lerblatidad sand. Man kan 

 urskilja 4 olika aflagiingar häraf. 



l:o INärmast öfver den gula sanden (vid A 

 och vid C — E och G — /) vidtager en med skarp- 

 kantiga bergartstycken späckad gul sand, hvilken 

 dock icke är jemnkornig och ursköljd , såsom den 

 underliggande gula sanden, utan är blandad af 

 gröfre och finare partiei'. Bergartstvckcna variera 

 från minsta finlek till stycken af en eller par 

 kubikfot. 



2:0 k andra ställen, t, ex. vid /i profilen I, 

 är sanden grå och blandad med vida mindre 

 antal bergartstycken. En mycket liknande grå 

 sand (signerad d, prof. I), men utan dessa bergart- 

 stycken, uppträder sednare i leran mellan B och 

 C samt E och I uti samma profil. 



3:o Stundom är kross-stenen och dess om- 

 gifvande sand samtidigt eller sednare afsatt 

 tillika med den nedanförc omnämnde leran. 



