381 



Leran blir då afskiljii i större eller mindre knölar 

 eller rundade bollar af rödgrå färg, hvilka äro 

 ondiväiTde med den iirå , glimriga sanden och 

 större och mindre stenstycken inkilade deremellan. 



4:o Slutligen återfinnes, uti sjelfva lerlagret 

 inlagrade, endast större massor af dylika lerboilar 

 af rödgrå och grå fäig blandade med hvarandra, 

 utan att stenflis eller sand i större mängd till- 

 kommit; dessa lerboilar äro likväl icke rullade, 

 utan lerlagret synes, sedan det en gång bildats, 

 liksom blifvit sönderstyckadt ocii bitarne i half- 

 hårdnadt skick omblandats med hvarandra *). 



Dessa aflagringar synas härflyta från samma 

 grundorsak och framstå såsom ett slags mass- 

 formiga lager emot de öfiige, åsens skiktade. 

 Deras ytor äro, åtminstone hvad några beträffar, 

 skarpt begränsade mot de liggande och hängande 

 skikterna. Deras form tyckes, efter hvad profilen 

 utvisar, vara linsformiga bäddar, hvaruti likväl 

 de större bergartstyckena och blocken orsakat af- 



vikelser. 



Endast på ett ställe, ncmligen mellan C och 

 E a profilen I, undersöktes dessa kross-stenslager 

 noggrannare.. Lagret bestod af stöne och min- 

 dre bergarts! y eken inlagrade i en gul eller gulgrå 

 sand. 



Bergartstycken från 10 — 12 kubikfot och stenar 

 af ett par fots diameter till hufvudstora och 

 mindre förekommo flere deruti; större delen ut- 

 gjorde dock ett krossadt bei'ggrus af stycken från 



*) Dessa 2:ne sednare lager tillhöra helt och hållet leran, 

 men anföras här för deras tjdliga samband med kross- 

 stenslagret Sedan detta skrefs, har jag vid As i Söder- 

 manland funnit alldeles samma bildningssätt, men i en 

 vida större skala, hvartill jag framdeles torde återkomma. 



