382 



ett par tums diameter till finaste sand. Alla 

 bergstyckena voro så skarpkantiga, som om de 

 nyss biifvit sönderkrossade. 



De större styckena, äfvensom det gröfre kross- 

 stensgruset (2 — ^ tum diam.), utgörande omkring 

 i del af detta lager, bestod af en Ijuslätt grå 

 gneiss med rödlätt orthoklas, hvit qvarz, svart 

 finfjellig glimmer, till största delen säkerligen 

 härrörande från samma bergklyft; vidare några 

 bitar röd gneiss eller granitlika utskiljningar, 

 tvenne gröna och röda bitar af eurit, och en 

 enda af grå glimmergneiss. 



Det mindre gruset (^ tum till ^V tum) 

 utgjorde omkring I och bestod af samma grå 

 (Ijuslätta) gneiss 5 den tycktes med få undantag 

 utgöra bitarnes hela massa. Bland ett par hun- 

 dra fanns 5 stycken smärre af röd granitlik 

 gneiss, 2:ne af fingnistrig glimmergneiss, samt 

 2:ne röda euritbitar, i öfrigt inga andra bergarter. 



Sanden — af vanlig tiidiet — utgörande 

 nära hälften, bestod af qvarz- och orthoklaskorn 

 åtminstone till |; sparsamt förekommo mörkare 

 och brunröda fältspatskorn, möjligen några af 

 eurit eller porfyr, och en mängd små svarta 

 och mörkgröna bergarter; litet magnet- jern malm 

 kunde äfven här utsökas med magneten; hvita 

 glimmerblad till betydlig mängd med några flere. 

 Största mängden häraf hade skarpa kanter, men 

 en del korn med afrundade funnos äfven in- 

 blandade. 



Slammet som kunde afskiljas från gruset ut- 

 gjorde ej ^V; var smutsgult och syntes bestå af qvarz- 

 tiittror, jernoxidhydrat, glimmerfjell och någon 

 lera. Slammets ringhet synes på långt när ej 

 motsvara mängden af krossade gröfre stycken. 

 De öfrige lagren bestodo af nära liknande sam- 



