392 



saknar alla spår till skiktning eller hvarfvighet. 

 Mägtigheten af det här i dagen gående lagret 

 varierar från ett par tum till något öfver 1 fot, 

 men uppgår dock på andra ställen till H fot. 

 Det saknar alla lemningar från organiska riaturen, 

 likväl med undantag af de förut omnämnda fina 

 rottågorna, hvilka öfverallt genomtränga h varje 

 lerstycke. Dessutom företinnas äfven häruti, lika- 

 som uti gida sanden, rörformiga konkretioner af 

 lermassa (eller i sednare fallet af sand) af yV 

 till 4 tums diameter, hårdare än leran och 

 sammanhäftade af rost (jernoxidhydrat), hvarföre 

 jag kortast vill kalla dessa rörbildningar yrroströj'». 

 De äro tydligen bildade genom växtrötters för- 

 medling, men om de tillhöra närvarande tids 

 vegetation, eller en äldre, kan jag ännu icke afgöra. 

 Dessa roströr äro för öfrigt allmänna i alla våra 

 3'^ngre leror, men förelinnas mest, såsom ^ till en 

 eller par tums länga stycken, inblandade ofta 

 utan ordning i lermassan. 



Denna lera utgår äfvenledes i dagen utmed 

 Gallbergens afsluLtningar och bildar mångenstädes 

 åkerjorden *) på stycken af omgifvande sluttnin- 

 gar. Öfver hela Sydliga Wcstmaidand är detta 

 och nästföljande lerlager afsatt till en eller par 

 fots mägtigliet allestädes der markens beskaf- 

 fenhet tillåtit deras adagrande^ deras utgående 

 träffas derföre nästan i hvarje backe. Äfven i 

 Södermanland och Upland uppträda häremot sva- 

 rande leror. 



Såsom exempel huruledes äfven hos oss det geologiska 

 studiet, och särdeles dessa yngre bildningars, kan haf- 

 va vigtig användning vid och inllytande på åkerbru- 

 ket, vill jag endast anföra, att allestädes der denna lera 

 är i dagen gående eller utgör åkerjorden, den visat 

 sig orsaka en vida större fruktbarhet, än nästföljande 

 lera. 



