393 



Emellan denna lera och näslföljande inskju- 

 ter pA något eiifla ställe, t. ex. å profilen I emel- 

 lan F och /, ett 2 till 3 tum mägtigt skikt af 

 gra, glimrig och lerblandad sand, hvilken s^^nes 

 analogt biltlad och aflagrad med kross-stenslagrets 

 sand 5 detta lilla lagers form hlef dock ej vidare 

 undersökt. Sandiga lager träffas eljest sällan emel- 

 lan dessa leror. 



3. Öfre (hvitgrå) lera. 



(c på Prof. I, II, III). 



Med denna beniimning har jag betecknat det 

 öfversta af de härstädes förekommande lerlagren; 

 det utmärkes endast från de föregående genom 

 en småningom förändrad textur och ftirg. Undre 

 delen af lagret är mera jenni och lerartad , öfre 

 skikterna blifva mera sandiga och innesluta ofta 

 en tillblandning af grus och rullsten. 



Fuktig är denna lera lösare och liksom san- 

 digare eller mindre fin än föregående, men bild- 

 bar, och har en ljusare grå färg 5 torr är den 

 hvitgrå, kännes vid jemnforelse lättare, är matt 

 och mera jordartad i biottet, samt fmgnistrig; 

 sönderfaller i luften i smärre irieguliära stycken 

 utan det tydligt skäliga brott, som de förra. 

 Af vinterfrosten sönderfaller likväl detta lager 

 i större (8 — 10 — 15™") runda eller irreguliära 

 stycken, då deremot den hvarfviga leran, den röd- 

 bruna och undre leran sönderfalla i fina, (2 — 5"™ 

 långa) reguliärare parallelipipediska stycken eller 

 tärningar. Inblandningar af sand, smärre sten- 

 bitar, rullsten &c. , förekomma ofta häri, särdeles 

 i öfre delen af lagret. Mägtigheten varierar 

 utmed åsen omkring I fot, ofta mera, sällan 



