468 



20 eller 30, så få vi ett par trånga gränser, 

 mellan h vilka det måste ligga; eller om den 

 sista 5 utstrykes, så tillhöra de öfriga det rätta 

 integralet mellan sistnämnde gränser. 



Anm. 5. Detta integrationssätt medförer tvänne 

 lätta kontroller. Då vi nemligen räkna h vart- 

 annat integral värde oberoende af de mellanlig- 

 gande, så måste slutligen (eller hvar som helst) 

 de närliggande kunna pröfvas, antingen genom 

 att bilda integralets successiva differenser, tills 

 de börja nära försvinna (här Ay<30), och bör- 



jar man med diiferenserna mellan hvartannat 

 integral, så kan man pröfva de melianfallande 

 medelst bisectionsforinlen; eller kan man ut- 



räkna en enkel differens enligt formeln för f^fx 



p. 436. Så fås ^^0,405 — ^/0,4 = 1094-188'". Men skil- 

 naden emellan de i tvänne särskildte serier be- 

 räknade integralvärdena är = 1094'187^" och såle- 

 des så nära öfverensstämmande man vid en så 

 lång räkning med decimaler kan vänta sig. 

 Vid tabellens fortsättning finnes felet vid 0,45 



= 0, och till slut J 0-001 (för litet på aV0,5), 

 "^ 1 



således knappt märkbart fel på någondera stäl- 

 let. Man måste nemligen beräkna integralets 

 differens vid slutet eller när man vill pröfva, 

 liksom vid början efter nämnde formel, efter 

 hvilken integralet vid 0,305 är beräknad. 



Man kan ock göra ett prof på det sättet, 

 att man sammanlägger hvarannan af de beräk- 

 nade differenserna och lägger summan till det 

 första värdet, så finnes t. ex. integralet emel- 

 lan 0,300 och 0,405 vara = 0,026'937-725 (alldeles 

 som i tabellen). 



